# data[].attributes.body
Unicef indsamler penge af danskere hver måned. Fra år 2000 var deres årlige donationer fra 4000 danskere. Nu er det op til 80000 danskere hvert måned

# data[].attributes.body
Røde Kors-
Hvert år besøger de mere end 4.500 ensomme ældre, og holder mere end 500 døende i hånden. I Danmark arbejder Røde Kors for at bryde ensomheden. Fordi ensomhed og social isolation har store omkostninger.

# data[].attributes.body
De arbejder for at give børn et bedre liv i Danmark og i resten af verden. De redder, beskytter og styrker børn. Og de kæmper for, at deres rettigheder bliver overholdt.

# data[].attributes.body
Den Europæiske Union er en økonomisk og politisk union mellem 27 europæiske stater med 447 millioner indbyggere, i 2010 genererede de daværende EU-medlemslande, hvad der anslås at være 26% af den globale økonomi, eller 20% når man justerer for købekraftsparitet

Areal: 4.476.000 km²
Grundlagt:  1. november 1993

Forenede Nationer er en verdensorganisation, der blev dannet efter 2. verdenskrig den 24. oktober 1945 af 51 stater, bl.a. Danmark. Der er i dag 193 medlemsstater i FN

Grundlagt:  24. oktober 1945

# data[].attributes.body
UEFA står for Union of European Football Association.
UEFA er dem der står for at planlægge, fodbolkampene altså hvem der spiller hvornår og mod hinanden.
Organisationen er lavet i 1954 i Schweiz.
Gianni Infantino er generalsekretæren og det har han været siden 2009.

# data[].attributes.body
Alberte: De har 86 selskaber i Røde Kors
Maya: Generalforsamling oprettede UNICEF i 1946
Filmon: Røde Kors blev grundlagt 1863.

# data[].attributes.body
Røde Kors har gennem mere end 150 år bygget på den samme idé. Vi hjælper mennesker i nød uden at skele til nationalitet, etnicitet eller religion.

Røde Kors har drevet asylcentre siden 1984. Driften sker efter kontrakt med staten. Røde Kors står for den humanitære og praktiske indsats, mens udlændingemyndighederne tager beslutninger om de konkrete asylansøgninger.

Omkring 13 millioner frivillige i 192 lande udgør kernen i Røde Kors. I Danmark er vi næsten 35.000 frivillige.

Amnesty International:
Vi er en global menneskerettighedsbevægelse, der kæmper for en mere retfærdighed verden med frihed og værdighed for hvert enkelt menneske. Det har vi gjort, lige siden den britiske advokat Peter Benenson i 1961 grundlagde Amnesty International i indignation over, at mennesker rundt om i verden blev fængslet, fordi de fredeligt benyttede deres frihedsrettigheder såsom ytrings- og forsamlingsfrihed.

# data[].attributes.body
Red Barnet -
Verdens største uafhængige børneorganisation.
Red Barnet kæmper for børns rettigheder og giver akut og langsigtet hjælp til udsatte børn i Danmark og resten af verden.
Organisationen blev grundlagt af Eglantyne Jebb i 1919.
Uddannelse og beskyttelse er kernen i Red Barnet.
NATO -
International organisation for politisk og militært forsvarsarbejde omkring den nordlige del af Atlanterhavet.
NATO blev etableret i 1949 med de allierede krigspartnere USA, Storbritannien og Frankrig som de drivende kræfter.
EU -
Den Europæiske Union er en økonomisk og politisk union mellem 27 europæiske stater med 447 millioner indbyggere.
I 2010 generede EU daværende EU-medlemslande, hvad der anslås at være 26% af den globale økonomi, eller 20% når man justerer for købekraftspartiet.
UNHCR -
FN's flygtningehøjkommissariat.
Blev grundlagt i 1950.
UNHCR har til formål at sikre flygtninge beskyttelse samt at finde varige løsninger på deres problemer.

# data[].attributes.body
I 2020 brugte Røde Kors 44 procent af pengene til katastrofer og nødhjælp, 20 procent til udviklingsarbejde og katastrofeforebyggelse, 12 procent gik til genbrug, mens 11 procent gik til det sociale arbejde i Danmark.

I 2020 har Røde kors samlet 16.000.000 kr.

video

# data[].attributes.body
Forenede Nationer er en verdensorganisation, der blev dannet efter 2. verdenskrig den 24. oktober 1945 af 51 stater, bl.a. Danmark. Der er i dag 193 medlemsstater i FN

# data[].attributes.body
Unicef: Oprettet December 11, 1946
De sørge også for at  børn får nyt tøj og mad osv.

FN: De prøver at gøre så der kommer fred i Verden. Der er 193 lande med i det.
Det blev oprettet i oktober. 24, 1945, San Francisco, California, United States

# data[].attributes.body
Simon:  Fn's hovedopgaver er fred og sikkerhed,  menneskerettigheder, udviklingsaktiviteter og humanitære indsatser

# data[].attributes.body
- Unicef sender hjælperpakker ned til de steder, som har brug for det.
- 45% af alle verdens børn får vacciner fra UNICEF.
- Med alle FNs medlemslande i ryggen har vi en større chance for at lykkes.
- Ved at kombinere det bedste fra ny teknologi og lang erfaring sætter vi nye standarder for hvad der er muligt.
- UNICEF yder nødhjælp til børn i omkring 300 katastrofesituationer i ca. 100 lande hvert år.
-UNICEF siger at alle børn har ret til at overleve og trives.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Gå til indhold

Anders Agger følger Folkekirkens Nødhjælp i månederne op til organisationens årlige landsindsamling. Der er mange dilemmaer i den strategiske afvejning af, hvad der efterhånden skal til for at overbevise danskerne om at det giver mening at støtte klimaflygtninge i Etiopien frem for så meget andet. Udløber: 4. nov 2021

# data[].attributes.attachment_link.title
DRTV - Indefra med Anders Agger: Folkekirkens Nødhjælp

# data[].attributes.attachment_link.description
Anders Agger følger Folkekirkens Nødhjælp i månederne op til organisationens årlige landsindsamling. Der er mange dilemmaer i den strategiske afvejning af, hvad der efterhånden skal til for at overbevise danskerne om at det giver mening at støtte klimaflygtninge i Etiopien frem for så meget andet. Udløber: 4. nov 2021

# data[].attributes.body
FNs verdensmål: https://www.verdensmaalene.dk/fakta/verdensmaalene

Unicef og fattigdom:
https://www.youtube.com/watch?v=38Bw8MSumh8

Artikler om fattigdom:
https://koncentrat.alinea.dk/course/A81I-taet-paa-afrikas-naeromraader/page/AHmI-taet-paa-afrikas-naeromraader

Film:
https://www.dr.dk/undervisning/geografi/dokumentarer-om-fattigdom#!/04:49

# data[].attributes.body
1. Dannet i 1949. 4. april 1949: 12 lande går sammen: Canada, USA og en række europæiske lande. Her i blandt Danmark.

2. NATO er en international organisation for politisk og militær forsvarssamarbejde

3. Fra start var der 12 medlemslande. I dag er der 29.

4. NATO bliver dannet med formål at beskytte sig mod Sovjetunionen og dennes "venner"

5. USA, Canada og europæiske, vestlige lande som fx Danmark, Italien, Storbritannien og Portugal.

6. Hovedkvarter i Bruxelles i Belgien.

7. NATO har en generalsekretær. Den tidligere norske statsminister Stoltenberg sidder på posten. Det har han gjort siden 2014.

8. NATO har den største samlede militær-magtapparat.

9. Anders Fogh Rasmussen - tidligere statsminister i Danmark - var generalsekretær fra 2009 - 2014.

10. Målet var: Holde USA inde, Sovjetunionen ude og tyskerne nede.

11. Artikel 5 -> 9/11 -> hvad skete der? Kaprede fly fløj ind i World Trade Center - vesten ramt af terror. Natos aftale trådte i kraft, da et af medlemslandene var "i krig" mod en fjende.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Formålet med NATO, den nordatlantiske forsvarsalliance, kan fortælles kort. I hvert fald ifølge NATO's første generalsekretær, briten Lord Ismay. Han var en erfaren general, der havde tjent som Winston Churchills militære chefrådgiver under Anden Verdenskrig. Ismay gengav ideen med NATO således: "At holde russerne ude, amerikanerne inde og tyskerne nede."

Når russerne skulle holdes ude af alliancens område, skyldtes det, at Stalins Sovjetunionen allerede umiddelbart efter afslutningen på Verdenskrigen i 1945 skabte utryghed i Vesten ved at bryde de løfter, som Stalin havde givet om frie valg i Polen. Stalin brugte Den Røde Hærs tilstedeværelse i Østeuropa til at indsætte marionetregeringer. I februar 1948 stod Sovjetunionen bag det kommunistiske Prag-kup, der aflivede det tjekkoslovakiske demokrati. Fra juni 1948 til maj 1949 blokerede Sovjetunionen Vestmagternes adgang til deres besættelseszoner i Vestberlin - i et forsøg på at tvinge dem ud af byen. Vestmagterne opretholdt forbindelsen - og forsyningen af vestberlinerne - ved en luftbro så virksom, at Stalin måtte opgive sit forehavende.

Læren fra 1920

Når formålet med en vestlig forsvarsalliance også måtte være at holde amerikanerne inde, skyldtes det erfaringerne omkring Første Verdenskrig. Havde USA været militært engageret på Frankrigs og Storbritanniens side før 1914, ville Tyskland og Østrig-Ungarn næppe have turdet spille det høje spil, der førte til krigens udbrud. At de to reaktionære kejserdømmer ikke endte med at vinde krigen, skyldtes kun USA's sene indtræden i 1917. En forestilling om en ny verdensorden, byggende på et Folkenes Forbund, blev gjort til det amerikanske krigsmål, formuleret af den idealistiske, demokratiske USA-præsident Woodrow Wilson.

Det republikansk dominerede Senat nægtede i 1920 at gå med på ideen. USA trak sig tilbage i isolationisme, Wilson blev ramt af et slagtilfælde, og Europa dalrede frem mod 1930'ernes sammenbrud og Anden Verdenskrigs udbrud i 1939. Igen blev det amerikanernes sene indtræden i en verdenskrig, i december 1941, der vendte situationen til fordel for Vestmagterne.

Efter Anden Verdenskrig var der i USA tværpolitisk enighed om, at et fortsat amerikansk engagement i Europa var nødvendigt. Ikke alene for at sikre, at USA ikke igen blev rodet ind i en verdenskrig, men også for at pleje amerikanske interesser i transatlantisk samhandel.

Det tredje NATO-formål - at holde tyskerne og i det hele taget rabiat nationalisme nede - fulgte af de erfaringer, der var gjort op til de to verdenskrige.

En stemning, der ledte frem mod NATO, blev skabt af den tidligere britiske krigsleder Winston Churchill, da han under et besøg sammen med USA's demokratiske præsident, Harry Truman, i Missouri-universitetsbyen Fulton, undsagde Sovjetunionen med ordene: "Fra Stettin i Østersøen til Triest i Adriaterhavet har et jerntæppe sænket sig over Det Europæiske Kontinent." Churchill kaldte på et transatlantisk forsvarssamarbejde mellem de truede demokratier. Trumans tilstedeværelse ved begivenheden blev tolket som amerikansk tilslutning.

Musketered

NATO-pagten blev stiftet ved en underskriftshøjtidelighed i april 1949. Mest betydningsfuld var - og er - traktatens artikel fem, der fastlægger, at et væbnet angreb på ét af medlemslandene er at betragte som et angreb på dem alle. Altså: At USA's massive militære magt vil blive kastet ind til beskyttelse af alliancens øvrige medlemslande.

Blandt underskriverne af pagten var Danmark. Det skete uden begejstring. Landets socialdemokratiske mindretalsregering, ledet af H.C. Hedtoft, havde foretrukket en fortsættelse af den hidtidige danske neutralitetspolitik, bakket op af et dansk-svensk-norsk forsvarsforbund. Et sådant måtte antages at være mere tåleligt for Sovjetunionen end en vestvendt alliance. Og et sådant forbund ville kunne samle alle danske partier - bortset fra kommunisterne.

Hedtofts kongstanke strandede på geografien. Sverige er et Østersø-land. Norge er et Atlanterhavs-land. Sverige ville kun et forbund, der var så strengt neutralt, at det ikke opildnede Sovjetunionen til yderligere stramninger over for Finland, og som også ville klemme Sverige. Norge ville derimod et forbund, der var i venlig forståelse med Storbritannien og USA - blandt andet om våbenleverancer.

I begyndelsen af 1949 tog Norge den konsekvens af de fastkørte skandinaviske forhandlinger, at Norge erklærede sig villig til at gå med Vestmagterne. Tøvende valgte Hedtoft at lade Danmark følge efter. Hedtoft sikrede en meget bred debat i Socialdemokratiet om beslutningen, således at Hedtoft fik sit partis helhjertede opbakning. Den fik han også fra de borgerlige, dog ikke De Radikale, der i flere årtier fremefter valgte at lade deres medfødte pacifistiske instinkter styre deres forsvarspolitik.

Langsigtet helhed

Det bærende amerikanske engagement i NATO skyldtes et langsigtet helhedsperspektiv, som ellers kan være sjældent i stormagtspolitik. Truman-regeringen og de førende Kongres-politikere iværksatte samtidig med NATO-tilslutningen den såkaldte 'Marshall-hjælp' - opkaldt efter Trumans udenrigsminister - der pumpede 110 milliarder dollar (efter 2016-værdi) ind i opbygningen af det krigshærgede Vesteuropa. (Stalin tvang Østeuropa til at sige nej til pengene.) Som betingelse for ydelsen af hjælpen stillede USA, at landene åbnede sig for indbyrdes og transatlantisk frihandel.

Gennem sin NATO-beskyttelse kunne USA sikre, at de europæiske lande ikke lod indbyrdes splid og gammelt fjendskab sætte den aktuelle dagsorden - også i deres økonomiske politik. Som et led i ønsket om at se et stærkt, selvhjulpent Europa tilskyndede USA til de første europæiske økonomiske samarbejdsformer, herunder Kul- og Stålunionen i 1951 - den, der i 1957 blev til Fællesmarkedet.

Man kan således sige, at NATO og USA's forståelse for Europas problemer har været en forudsætning for det europæiske samarbejde.

Men det er her, at USA's nuværende præsident, Donald Trump, ser verden anderledes end efterkrigstidens amerikanske ledere.

Trump opfatter ikke et tæt europæisk samarbejde som værende i amerikansk interesse. Ifølge en diplomatisk lækage til Washington Post har Trump underhånden tilbudt Frankrig en særdeles gunstig samhandelsaftale med USA - blot Frankrig bryder med EU. Trump ser ej heller noget formål i at bekæmpe nationalistiske tendenser i Europa. Tværtimod gør han og hans ultrahøjre-allierede på begge sider af Atlanterhavet deres bedste for at fremme dem. Trump synes ikke at se noget fjendebillede i Rusland. Lige så lidt som han ser nogen fordel i at holde USA engageret i at beskytte en international retsorden.

Dermed er Trump reelt afvisende for alle Lord Ismays begrundelser for NATO. Hvilke konsekvenser, det vil få for den næsten 70-årige forsvarspagt, vil pagtens venner og fjender snart blive meget klogere på.

# data[].attributes.attachment_link.title
"NATO's formål: Hold russerne ude, amerikanerne inde og tyskerne nede"

# data[].attributes.attachment_link.description
Formålet med NATO, den nordatlantiske forsvarsalliance, kan fortælles kort. I hvert fald ifølge NATO's første generalsekretær, briten Lord Ismay. Han var en erfaren general, der havde tjent som Winston Churchills militære chefrådgiver under Anden Verdenskrig. Ismay gengav ideen med NATO således: "At holde russerne ude, amerikanerne inde og tyskerne nede."

# data[].attributes.body
- FN har de 17 Verdensmål. Målene er sat fordi, det er de vigtigste områder, som FN fælles arbejder mod at løse
- FN-pagten dannes 24. okt. 1945.
- 193 lande er medlemmer. Der er to lande med observatørstatus. De to lande er Palæstina og Vatikanstaten i Rom.
- Årligt budget på 3. mill. - kilde faktalink
- FN´s mission er "fred i verden"
- FN´s fredsbevarende styrker sættes ind for at skabe eller bevare fred.
- Deres kampvogne er hvide for at signalere fred og ikke deltagende i krigshandlinger
- FN´s generalsekretær: António Guterres fra Portugal. Han har beklædt posten siden 1. januar 2017.
- FN´s sikkerhedsråd: De fem permanente lande: USA, Frankrig, Kina. Rusland og Storbritannien. De lande har vetoret.  10 lande sidder på skift med i to år ad gangen.

Eksempler på underorganisationer:

https://un.dk/da/om-fn

UNICEF: Børns rettigheder og beskyttelse af børn i udsatte lande
UNHCR: 1950. Hjælper flygtninge. United Nations High commissioner for Refugees
UNESCO: Kultur, uddannelse, kommunikation og videnskab. Hovedkvarter i Frankrig.
WHO: Sygdomme og sundhed. Stiftet 7. april 1948.
UNEP: Miljø og klima. Hovedkvarter i Kenya. Hjælper særligt lokalt. Stiftet 1972. Inger Andersen er formand.

# data[].attributes.body
Int. Org:

Unicef
NATO
EU
FN
Læger uden grænser
Red Barnet
Amnesty international
Røde Kors
Folkekirkens Nødhjælp

Grupper:

1. Marie, Clara og Frida: Greenpeace (har fremlagt)

2. John, Villads og Daniel: OECD (har fremlagt)

3. Ida og Nanna: UNICEF (har fremlagt)

4. Stanley og Mathias B.: WHO (har fremlagt)

5. Ejgil, Mathias S. og Milius: WTO (Har fremlagt)

6. Celina og Pamela: Internationale bank for genopbygning og udvikling (Har fremlagt)

7. Benjamin, Sebastian og Hugo: Røde Kors (Har fremlagt)

8. Cecilie, Micas og Thor: Folkekirkens Nødhjælp (har fremlagt)

9. Tobias: NATO (Har fremlagt)

10. Julia og Scarlett: Røde Kors (har fremlagt)

Indhold:

1. Oprettelsen af organisationen - hvorfor, hvornår og mål

2. Hvad har de gjort og gør for at opfylde deres mål?

3. Hvor arbejder de og hvorfor?

4. Fremtrædende personer i organisationen

5. Inddrage medier; videoer, reklamer, hjemmesider, billeder/plakater

6. Værdien af organisationen. Er det godt, at den findes?

# data[].attributes.body
En international organisation er en organisation, der arbejder i flere lande, typisk en verdensdel eller hele verden.

I princippet er organisationen international hvis blot den dækker to lande, men oftest forventer man 4-5 eller flere lande eller i det mindste to lande med forskellige kulturer før man bruger betegnelsen.

# data[].attributes.body
FN: https://www.youtube.com/watch?v=lPO14Dl-c_g

UNHCR: https://un.dk/da/fn-i-danmark/unhcr

NATO: https://www.youtube.com/watch?v=JGc3v56_ZZY

NATO: https://www.youtube.com/watch?v=CYZn1_ORhQc

EU:
https://www.youtube.com/watch?v=B1EvWqRBT_4

https://www.youtube.com/watch?v=7y0IJQHlEEY&t=190s

https://www.youtube.com/watch?v=ef5UeyxiZTE

Læger uden grænser: https://www.youtube.com/watch?v=H1Mt4VrL1WU

Røde kors: https://www.youtube.com/watch?v=v-Q6Fh2nMzk