# data[].attributes.body
Fakta

Tryksår udvikles, hvis hudens blodforsyning lukkes af på grund af langvarigt tryk

Korsbenet hos sengeliggende eller siddeknuderne hos personer i kørestol er udsatte steder

Bevidstløse patienter er særligt udsatte

Tryksår er ofte dybere, end de ser ud

Behandlingen er aflastning af området

# data[].attributes.body
Aften-indsatser
Om aftenen når Anne-Magrethe skal I seng, så skal der lægges et blødt underlag under hendes hæle for at forbygge og heale tryksår.

# data[].attributes.body
Vores borger fået feber fordi der er gået infektion i såret. Vi skal holde øje med hælen og pleje det så det kan hele. Såret skal renses. Vi skal samarbejde med en SSA og sygeplejerske hvis det er nødvendigt og lægen. Vi skal lave triage, det skal laves tre gange om ugen.

# data[].attributes.body
Snakke med Anne-Magrethe hvordan hun syntes det går. Om hun stadig har mod på det.
Snakke med ergoterapeuten hvordan det går.
Om der er tilbagefald. Og evt. rette det ind.

# data[].attributes.body
Forvirring, svimmelhed, tør hud, tørre læber og mund, meget mørk urin, og nedsat mængde af urin, hård afføring.

# data[].attributes.body
Tryksår opstår typisk på bestemte steder - på lænden, ved hofterne, anklerne og hælene. Det første tegn er, at huden bliver rød og væskefyldt (ødematøs).

Efterhånden kan man mærke, at underhuden er forandret, og den bliver som regel misfarvet og sort. Først senere kommer der et sår.

Såret kan sammenlignes med et isbjerg - et lille rødt irriteret område på huden med en større vævsskade af ukendt omfang neden under huden.

# data[].attributes.body
U.T. har været inde og lægge Anne-Magrethe i seng, og observerede en forværring i tryksåret ved hendes højre hæl. Det er mere rødt end det plejer at være. Vær derfor opmærksom på, at hun har de rigtige sko på i dagtimerne, samt at der bliver lagt underlag under hælen når hun skal sove.

# data[].attributes.body
U.T. har observeret at såret på hælen ser værre ud, det ligner der er gået betændelse. Derfor er SSA og sygeplejerske kontaktet.

# data[].attributes.body
Vi kom godt rundt om det hele. Alle fik snakket. Aktiviteten var god.
Fordelt godt imellem os.

# data[].attributes.headline
Hvordan undgår jeg at få eller forværre tryksår?

# data[].attributes.subject
Hvordan undgår jeg at få eller forværre tryksår?

# data[].attributes.body
Det vigtigste er at aflaste huden, således at trykket fra underlaget ikke klemmer blodforsyningen af. Anvendelse af skum- eller luftmadrasser og hyppige stillingsskift.

# data[].attributes.body
Tager en evaluering løbene, for at se om det går som det skal. Og efter 1 måned, for at se om hun har nået sit mål.
Og igen efter det første mål er nået, tages en ny evaluering løbende og igen efter 3 måneder om det andet mål er nået.

# data[].attributes.body
Mål:
Hun skal ned og få den normale temperatur efter planen.

Plan:
Smertestillende, væskeskema, hjælp til mad. Hvilet og få benet op. Såret skal renses 2 gange dagligt. Hun får også antibiotika efter lægens besøg. Vi giver hende 10 dage med antibiotika. De første par dage er hun sengeliggende og får vask i sengen kommer ud hvis hun vil have lidt luft. Hun får proteindrik alt efter behov. Massere af væske. hun skal hvile og have ro. Der bliver ført væskeskema og døgnrytmeskema.
Vi sørger for at hun får noget hun kan underholde sig selv med fx en film eller et blad.
Får skiftet sengetøj hver dag og luftet ud.

Evaluering:
Vi evaluere når hun har taget antibiotikaen færdig.

# data[].attributes.body
Man tager en temperatur om morgenen fordi der er den tættest på det normale og der er den også lavest.

Den normale kropstemperatur svinger mellem 36,5 - 37,5.

Normal kropstemperatur om morgenen er den 36,5 og aften 37,5.

Symptomer på feber kan være, øjnene er blanke og skinner. Huden er varm og rød. Sveder. Læberne er tørre. Slimhinder i munden er tørre. Man kan blive kold og bleg. Kulderystelser kan opstå. Man kan være træt, omtåget, svimmel, ømme muskler, mangle appetit.

Man kan måle temperaturen i øret eller endetarmen det er sikrest i endetarmen. Man tager den ikke i munden fordi den er ikke så præcis den er 0,2 grader lavere. Endetarmen er det sted der tættest på den indre kropstemperatur. Hvis man tager den i øret så ligger man 0,5 til temperaturen.

Man skal sørge for at de får indtaget væske, får slappet af, hvile, have ro og smertestillende.

Man skal være særlig opmærksomme på at deres temperatur stiger for meget, ved dette kan der ske en indlæggelse. Man skal også være opmærksomme på deres væske indtag, og sørge for de får spist noget.

Man forebygger smitte ved at have god personlig hygiejne.

Man kan hjælpe borgeren med at have godt immunforsvar ved at have god hygiejne, spise sundt og hvile.

Det der er relavant at dokumentere er hvis der er et sår. Hvis borgeren virker varm og svimmel.

# data[].attributes.body
Navn: Anne-Magrethe
Alder: 82 år
Bor på plejehjemmet Dagmarsminde.
Anne-Magrethes mand Carl-Erik døde i 2019 af en blodprop.

Hun har 4 børn, som kommer og besøger hende ofte på plejehjemmet.
og så 2 børnebørn.

Anne-Magrethe har været balletdanser på det kongelige teater.

Sygdom: diabetes 2. Hun har slidegigt.
og hun er gangbesværet, hun klarer sig derfor ved hjælp af rollator.
Hun har nedsat psykisk funktionsevne og har brug for hjælp og guide til personlig pleje og hygiejne.

Derudover har Anne-Magrethe fået et tryksår på hælen.

Funktionsevnetilstand 2

# data[].attributes.body
Middags-indsatser
Borgeren spiser ude i fællestuen med de andre beboere, her har køkkenet i samarbejde med sygeplejersken sammensat en kost, som hjælper hende med at holde hendes diabetes 2 i skak.
Får 2 smertestillende piller.

Hun har ergoterapeut som kommer 2 gange om ugen, og træner med hende.
Anne-Magrethe kan godt lide at gå en tur, og hvis muligt så har hun en SSH' som ledsager, da hun er bange for at falde.

Hun sover til middag, og så bliver hun vækket når der er eftermiddagskaffe.

Når Anne-Magrethe skal sove til middag kommer SSH'en ind og lægger noget blødt under hendes hæle, da Anne-Magrethe har tryksår.

# data[].attributes.body
Kortsigtet mål.
Gå fra seng til toilet og tilbage igen uden rollator.

langsigtet mål:
Gå fra hendes stue til opholdsrummet og tilbage igen uden rollator.

Plan:
Der kommer en ergoterapeut 2 gange om ugen og træner med hende. Og planer er at hun kan gøre den kortsigtede plan inden for en måned.
Og den langsigtede plan inden for 3 måneder.

# data[].attributes.body
Morgen-indsatser:
SSH kommer ind om morgenen kl. 08.15 og finder tøj frem til borgeren for dagen. Her er det vigtigt at vi som SSH finder noget fodtøj som ikke sidder for stramt, da hun har tryksår. Dernæst støtter SSH'en borgeren I den personlige pleje og hygiejne.

Hun får insulin om morgen af SSA. Hun får 2 smertestillende piller.

SSH'en tjekker om morgenen om tryksåret er i bedring/forværring.