# data[].attributes.body
Műfajai: Lírában: dal, tájleíró költemény, elégia, életkép, jellem.
Epikában: lélektani regény, elbeszélés, fantasztikus novella, műmese.
Drámában: verses dráma, példázott kisjelenet

# data[].attributes.body
Jellemzői: Festészet
-A pillanatnyi benyomást akarták rögzíteni,  ezért a műalkotások létrehozására kevés idő volt.
-Gyors ecsetvonások, elmosták a kontúrvonalakat.
-Színfoltokat használták,  részleteket nem dolgozták ki.

# data[].attributes.body
Ferenczy Károly (1862-1917)

Csók István (1865-1961)

Nagybányai művésztelep, Szolnoki művésztelep

# data[].attributes.body
Az impresszionizmus zeneszerzője Claude Debussy. (1862-1918)

# data[].attributes.body
Claude Monet (1840–1926)

Édouard Manet (1832–1883)

Edgar Degas (1834–1917)

Pierre-Auguste Renoir (1841–1919)

Camille Pissarro (1831–1903)

Adolf von Menzel (1815–1905)

Max Liebermann (1847–1935)

Lovis Corinth (1858–1925)

Max Slevogt (1868–1932)

# data[].attributes.body
Az impresszionizmus a 19. század utolsó harmadának legnagyobb hatású művészeti mozgalma. Az impresszionista stílus nem volt olyan jellemző korstílus, mint a barokk vagy a reneszánsz, hiszen ezek a művészet minden ágára hatottak. Az impresszionizmus leginkább a festészet, a zene és az irodalom, kis mértékben a szobrászat stílusa.

Jellemzői:

Az impresszionizmus a modern művészet első jelentős forradalma volt, amely magát az érzéki benyomást, az impressziót rögzítette. Az impresszionisták elsősorban a fény festői voltak, az adott dolgokat úgy ábrázolták, ahogyan adott pillanatban látták, ez az élmény vezette az ecsetjüket. A fény felbontja a színeket, a levegő rezgése elmossa a szilárd körvonalakat, a felületen reflex-hatások vibrálnak. A kritika és a közönség gúnyolódása ellenére szilárdan kitartottak ezen elvek mellett.

# data[].attributes.body
Az irodalomban

Még inkább elmondható, hogy a romantika a szimbolizmus elődje. Olyan romantikus költők, mint Victor Hugo szimbolista antológiába illő verseket írtak. A 19. század végi szimbolizmus lényege, hogy a versben a szimbólumrendszer központi szervezőelemmé válik. A szimbólumok többé nem giccses allegóriák: egy jelhez nem rendelhető hozzá egy konkrét jelentés. A költő által teremtett szimbólumokat egységükben kell nézni, de még így is többértelmű marad a költemény. Tehát, a szimbolista vers nem állít, vagy megnevez, hanem sugalmaz, sejtet. Kedvelt eszköze a szinesztézia. Az értelmezés teljesen a befogadóra hárul.

A magyar irodalom legnagyobb szimbolista költője Ady Endre.

Ady Endre szerelmes versek:

# data[].attributes.body
A szecesszió kivonulást, elkülönülést jelent, utalva arra, hogy 1897-ben Bécsben negyvenkilenc művész kivonult a városi művészeti központból, hogy új művészetet teremtsen. A századforduló jellegzetes képző- és iparművészeti, valamint irodalmi irányzata stílusként nehezen értelmezhető, historizmus- és eklektikaellenes mozgalom, ami minden országban másként nyilvánult meg. Sokáig a 19,század összekuszálódott végének vagy a 20.század tisztázatlan kezdetének tekintették. Önálló értékeire az 1970-es évekből figyeltek föl. Felmerült többek között az az értelmezési lehetőség, hogy a szecesszió az avantgrád legkorábbi fázisa. Az irányzatról kialakult negatív vélemények máig nehezítik az értékelést, a helyzetet pedig tovább bonyolítja, hogy 20.században és napjainkban is a szecesszió fokozatosan, majd egyre tömegesebben a kereskedelmi képzőművészet és a giccs forrásává vált