# data[].attributes.headline
1.	Hvorfor kan demokrati i Løgstrups perspektiv - ifølge Oettingen - ikke være folkeskolens formål?

# data[].attributes.subject
1.	Hvorfor kan demokrati i Løgstrups perspektiv - ifølge Oettingen - ikke være folkeskolens formål?

# data[].attributes.headline
2.	Hvad mente Løgstrup - ifølge Oettingen- med, at skolens formål må hente sin begrundelse for sit formål fra tilværelsen selv? 

# data[].attributes.subject
2.	Hvad mente Løgstrup - ifølge Oettingen- med, at skolens formål må hente sin begrundelse for sit formål fra tilværelsen selv? 

# data[].attributes.headline
3.	Hvad sætter Oettingen i stedet for tilværelsen selv som grundlag for skolens formål?

# data[].attributes.subject
3.	Hvad sætter Oettingen i stedet for tilværelsen selv som grundlag for skolens formål?

# data[].attributes.headline
4.	Hvilket menneskesyn har den moderne ”almene pædagogik” – ifølge Oettingen?

# data[].attributes.subject
4.	Hvilket menneskesyn har den moderne ”almene pædagogik” – ifølge Oettingen?

# data[].attributes.headline
5.	Hvordan definerer Oettingen ”det pædagogiske paradoks”?

# data[].attributes.subject
5.	Hvordan definerer Oettingen ”det pædagogiske paradoks”?

# data[].attributes.headline
6.	Hvordan kan der med Oettingen argumenteres for, at en lærer handler paradoksalt?

# data[].attributes.subject
6.	Hvordan kan der med Oettingen argumenteres for, at en lærer handler paradoksalt?

# data[].attributes.headline
7.	Hvordan udtrykker og forstår Kant og Luhmann – ifølge Oettingen - det pædagogiske paradoks?

# data[].attributes.subject
7.	Hvordan udtrykker og forstår Kant og Luhmann – ifølge Oettingen - det pædagogiske paradoks?

# data[].attributes.headline
8.	Hvordan kan man med Benners begreber ”Bildsamkeit” og ”opfordring til selvvirksomhed” formulere det pædagogiske forhold mellem lærer og elev?

# data[].attributes.subject
8.	Hvordan kan man med Benners begreber ”Bildsamkeit” og ”opfordring til selvvirksomhed” formulere det pædagogiske forhold mellem lærer og elev?

# data[].attributes.headline
9.	Hvordan er skolen ifølge Oettingen i sig selv et paradoks og som ”et brud”?

# data[].attributes.subject
9.	Hvordan er skolen ifølge Oettingen i sig selv et paradoks og som ”et brud”?

# data[].attributes.headline
10.	Hvad er i Oettingens sprogbrug forskellen på socialisering (socialisation) og dannelse (undervisning)?

# data[].attributes.subject
10.	Hvad er i Oettingens sprogbrug forskellen på socialisering (socialisation) og dannelse (undervisning)?

# data[].attributes.headline
11.	Hvorfor gik Aristoteles - ifølge Oettingen - ikke ind for privat og individualiseret undervisning?

# data[].attributes.subject
11.	Hvorfor gik Aristoteles - ifølge Oettingen - ikke ind for privat og individualiseret undervisning?

# data[].attributes.headline
12.	Hvilke tre principper lægger Aristoteles – ifølge Oettingen - til grund for sit formål for skolen?

# data[].attributes.subject
12.	Hvilke tre principper lægger Aristoteles – ifølge Oettingen - til grund for sit formål for skolen?

# data[].attributes.headline
13.	Hvad mente Hegel – ifølge Oettingen – med at skolen skulle være en selvstændig institution?

# data[].attributes.subject
13.	Hvad mente Hegel – ifølge Oettingen – med at skolen skulle være en selvstændig institution?

# data[].attributes.headline
14.	Hvordan mener Oettingen at Dewey forandrede vores forståelse af forholdet mellem pædagogik og demokrati? Hvorfor skal skolen være en særlig social samværsform?

# data[].attributes.subject
14.	Hvordan mener Oettingen at Dewey forandrede vores forståelse af forholdet mellem pædagogik og demokrati? Hvorfor skal skolen være en særlig social samværsform?

# data[].attributes.headline
15.	Hvorfor ville barndommen mon forsvinde, hvis skolen mistede sin kunstighed?

# data[].attributes.subject
15.	Hvorfor ville barndommen mon forsvinde, hvis skolen mistede sin kunstighed?

# data[].attributes.headline
16. Kan og skal skolen til enhver tid - ifølge Oettingen - ”passe til” tidens samfund? Hvorfor?

# data[].attributes.subject
16. Kan og skal skolen til enhver tid - ifølge Oettingen - ”passe til” tidens samfund? Hvorfor?