# data[].attributes.body
I en kultur hvor andres meninger om en selv regerer unges liv via sociale medier, er det da alligevel ironisk at folk ikke tør gå i bad efter idræts timen, hvor man er klam af sved.

Bryster baller og blufærdighed er et DR2 program der kørte noget tid tilbage med Torben Chris som vært. Der besøger de også et gymnasie, men der var det begge køn, der indlod at bade efter idræt. Personen der skrev læserbrevet har ingen viden om situationen i det modsatte køns omklædningsrum. Undersøgelser online der er blevet lavet på baggrund af læserbrevet er også kun fokuseret på kvinder. Vi ved ikke om det er kønsbaseret eller ej

Tilgængel er det en norm i samfundet at kvinde kroppen er mere okay at smide op offentligt end mandekroppen, dette bekræfter DR2 programmet også, da Torben Chris vil lave reklamer til busser imod blufærdighed og er nødt til at skrotte plakaten der har en penis I motivet hvor imod plakaten med bryster i motivet blev godkendt med det samme.

# data[].attributes.body
Kognitive krav (tænkning)
Relativt ud fra faget.
Perceotuelle krav (opmærksomhed)
Relavtivt ud fra faget.
Emotionelle krav (følelser)
Stressende..
Manuelle og motoriske krav (fysiske formåen)
Overhovedet ikke et problem.
Kvantitative krav (mængde af arbejde i forhold til tid)
Måske læg afleveringer lidt mere spredt, end 0 afleveringer og bum 10 I træk.

# data[].attributes.body
Stress er et specifikt sammenspil mellem personen og omverdenen, som af personen vurderes som belastende eller overstigende hans eller hendes ressourcer.

# data[].attributes.body
Akut stress er når man befinder sig i en situation, som man skal ud af hurtigt. Det kan være et overfald, en opgave mn har ventet i sidste øjeblik med at lave eller hvis man bliver angrebet af et dyr. I disse former for situationer slår ens reptil hjerne til. Det er den der kun fokusere på hvad der skal til for overlevelse. Mad, forplantning og ikke at dø. Når det sker føler man, man kun har 3 muligheder. Flugt, kamp, eller frys. Efter situationen er overstået, mærker man først der hvor meget pres det egentlig har været på én, og man har ofte brug for at slappe af et par dage efter. Dette er en sund proces, så længe der er en afslapnings periode mellem disse situationer.

Kronisk stress er hvad man får, hvis man ikke har en afslapnings periode, men derimod fortsætter stress-møllen. Dette kan forekomme ved urimelige krav fra ens omgivelser eller en spændene opgave, som man senere finder ud af ikke var overskuelig. Kronisk stress er den stress man hører om når nogen siger de har fået stress eller at nogen er gået ned med stress. Det er mere alvorligt end den akutte stress. Denne form for stress kommer med en række forskellige psykologiske og fysiske symptomer, og det er en sygdom.

# data[].attributes.body
4 typer fomo. Modellen (frygter ikke at få nogen reaktioner/rollemodellen/få accounts, da udssende af det sociale medie tager meget arbejde.

Mingleren (altid leder efter nye sociale kontekster/Er på mange sociale medier).

Skøjteløberen (Plejer sine nuværende kontakter/frygter at glide fra hinanden med kontakter).

Statisten (Holder sig gerne i baggrunden/Behøver ikke så mange likes og kommentarer/muligvis stalker type).

Fomo
fear of missing out. Fomo er en gren af angst der kommer af som navnet siger frygt af at misse noget eller frygt for at ens liv ikke er ligeså spændende som ens venner og bekendtes, men det er jo ikke folks egen skyld, da fomo også kan være skabt af de sociale mediers tørst efter opmærksomhed. At være på sociale medier giver mange muligheder for dopamin udledelse fra hjernen. Hver gang man får et like, når man klare en bane i candy crush på Facebook, når man får en notifikation. Hver gang så udsender hjernen lidt dopamin. Dopamin er et fornøjelses stof, der kommer som hunde får godbidder, får os mennesker dopamin, når vi gør noget godt. Det har de sociale medier lært at udnytte, så vi langsomt bliver trænet til at være online for at få denne glade følelse der kommer med dopamin.

Problemstillinger ved dette kan være:
-Hvor meget påvirker dopamin fomo?
-Er fomo et symptom at identitetsforvirring eller er det den anden vej rundt?
-Hvordan adskiller fomo sig fra andre former for angst?

# data[].attributes.body
Ontologi spiller meget ind i Giddens identitetbegreb. Ontologi er læren om tilværelsens grundlæggende principper, så når ontologisk sikkerhed bliver nævnt er det fordi børn i den tidlige levealder bliver oplært til at have tillid egen kerne, så mennesket kan navigere i et hav af løse fællesskab og sociale arenaer.

# data[].attributes.body
Når jeg læser dette tænker jeg på den gåde med hvis man har en dukke og udskifter alle dele på den, er det så den samme dukke? Denne dukke gåde spiller vel lidt ind under identitet som en proces. Man ændrer sig jo kun lidt ad gangen. Jeg får lidt tro på dig selv og accepter dig selv selvom livet ændrer dig vibe ud af denne tekst. Han skriver vidst også on at ens identitet kan ændre sig udfra hvilken rolle du har i hvilke situationer. Den sociale identitet kan ændrer sig grundet disse forskellige roller, men den spiller også lidt ind på ens jeg identitet, som lidt er en konstant, der gør man ikke er en helt anden person næste gang man vågner.

# data[].attributes.body
Det senmoderne samfund har klart flere muligheder. Dette er blandt andet grundet vores mange måder for kommunikation, alt det fremskridt vi har foretaget inden for medicin og videnskab og organisationer som FN, NATO og EU. Der er klart flere fordele end ulemper i det senmoderne samfund, men de ulemper der er, er tilgengæld noget der bryder især ungdommen ned. Med al den kommunikation vi har med resten af verden, gør det også at Danmark er nødt til at konkurrere med resten af verden. Dette gælder også uddannelses resultater. De unge lærer at skulle svare på ting på en test hellere end at udvikle kompetencer og kreativitet. Uddannelses systemet er en fabrik og stressede unge er slutresultatet. Der er øget uddannelses adgang i forhold til det traditionelle samfund, men i forhold til nutiden bliver loftet sænket mere og mere. Mulighederne kan også gøre unge forvirrede da man fravælger muligheder når man tilmelder sig muligheder.

# data[].attributes.body
Ungdom er den fase af livet der forbinder barndom og voksenlivet. Længden på denne fase er relativt ud fra hvilket individ vi tager stilling til. Generelt set ville man nok sige ungdom var mellem de 13-15 år til de 20-25. 13 fordi det er den alder for man kulturelt set bliver teenager. 25 fordi det er omkring den alder frontallappen er færdigudviklet.