# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
CBN - The Christian Broadcasting Network

# data[].attributes.attachment_link.title
America's First Great Awakening - CBN.com

# data[].attributes.body
Der er cirka 78,5 % af amerikanerne der beskriver sig selv som kristne. Den mest dominerende retning indenfor kristendommen er, den protestantiske retning som udgør lidt over 50 %. Den protestantiske retning kan deles op i Mainline (18,1%), Evangelikale (26,3%), Historisk sorte protestantiske kirker (6,9%), Katolikker (23,9%). Derimod er der en lang række andre religiøse overbevisninger, såsom: Muslimer, jøder, hinduer, buddhister og andre religioner, som udgør cirka 5%. (cirka 15 millioner mennesker) I USA er findes de såkaldte "nones", som er mennesker, der er uden et religiøst tilhørsforhold. Nones er over de seneste 55 år steget fra 3% - 16%. Dvs. at et stigende antal af amerikanere, ikke føler sig som en del af en religiøs overbevisning.

56% af alle amerikanere føler at religion er en vigtig del af deres liv. For at sammenligning med Danmark, så blev der lavet en undersøgelse i 2011, som viste at godt en tredjedel af alle danskere, ikke tror på at Jesus blev korsfæstet. Hvilket vil sige, at USA er et meget religiøst land, i modsætning til Danmark.

Efter 9/11 har det ikke været et problem, at være muslim i USA, og det må betyde at USA er et rumligt land med plads til forskelligheder.

# data[].attributes.headline
5. Amerikanske protestanter (s. 6midt-8øverst)

# data[].attributes.subject
5. Amerikanske protestanter (s. 6midt-8øverst)

# data[].attributes.body
Protestantismen i USA kan overordnet deles op i to, nemlig mainline protestantisme, og evangelikal protestantisme.

Den evangelikale protestantisme opfattes oftest som konservativ og bibelen opfattes som essentiel og kan ikke fortolkes.

Mainline protestantisme opfattes som oftest som mere liberal, og bibelen fortolkes i lyset af dens samtid.

Disse to versioner af protestantismen går på tværs af øvrige kirkeretninger fx. baptister, pinse osv.

# data[].attributes.body
A. The Wall of Separation er en vigtig tilføjelse af uafhængighedserklæringen fra 1776 - separationsmuren blev etableret ved vedtagelsen af Bill of Rights i 1791 som kongressen stod for.

B. Bill of Rights var en tilføjelse til uafhængighedserklæringen fra 1776.

Staten må ikke vedtage love der støtter eller tager hensyn til en bestemt religion.

Religions frihed.

C. For det første er den inspireret af oplysningstidens tanker om den personlige frihed og rationalitet, dernæst er den et udtryk for deismens afvisning af en aktivt indgribende gud. Endelige var foranstaltningen simpelthen en praktisk nødvendighed fordi den amerikanske stat var præget af et kludetæppe af forskellige protestantiske retninger, frikirker og katolicisme. adskillelsen skulle altså sikre imod politisk og religiøs undertrykkelse af mindretallet.

# data[].attributes.body
En vækkelsesbevægelse kan karakteriseres som "en stærk opblomstring af det folkelige engagement i religion".

Den første store vækkelse begyndte i 1730'erne i New England og var i høj grad henvendt til helt almindelige kristne amerikanere (uden teologisk uddannelse).

Vækkelsen blev ledet af karismatiske og veltalende vækkelsesprædikanter, som turnerede rundt og afholdt religiøse stævner.

Et særligt kendetegn ved den kristendom vækkelsesprædikanterne spredte var dens folkelighed. Her erstattedes filosofiske og teologiske diskussioner med med mere karismatiske virkemidler og letforståelige budskaber. Kernen i den nye bevægelse var det personlige gudsforhold og den enkeltes inderlighed og fromhed.

# data[].attributes.headline
2. Tekst: Vi sætter vores lid til Gud (s. 2nederst-3)

# data[].attributes.subject
2. Tekst: Vi sætter vores lid til Gud (s. 2nederst-3)

# data[].attributes.body
A) Teksten handler om, hvor stor en rolle religion spiller i USA, og hvordan de både lever efter deres religion, videnskaben og "the American dream".

B) Især i den sydlige del af Amerika går de op i deres religion, og de får tit blandet religionen sammen med deres politiske holdning.f.eks.når politikerne holder tale, siger de ofte"God bless America"

C) Calvinismen som en særlig protestastik retning, giver amerikanerne en ekstra tro på at de er "udvalgt" af gud til at få succes - gennem hårdt arbejde naturligvis. De tror, at de er velhavende, fordi de har fortjent det, ikke pga. deres omstændigheder, helbred, privilegier.

# data[].attributes.headline
1. Puritanerne og myten om Mayflower (s. 1-2nederst)

# data[].attributes.subject
1. Puritanerne og myten om Mayflower (s. 1-2nederst)

# data[].attributes.body
The Mayflower var et skib der bragte 102 protestanter til Amerika. De så sig selv som udvalgt af Gud på samme måde som jøderne gjorde, og deres ”fugt” fra Europa sammenlignes med deres flugt fra Egypten. Deres nye land som de kom til bliver passende kaldt for Guds eget land, hvor puritanerne kan leve efter biblens budskab.

Puritanerne kom til Amerika fordi de flygtede fra et syndigt Europa. Deres rejse handlede om religiøs frihed fra intolerancen i 1600-tallets Europa. De havde brudt med den Angliske kirke og katolske tradition fordi de mente at alle mennesker var lige i Guds øjne.

Max Weber mener at den protestantiske etik er ”bedre” i og med at de arbejder hårdt for at få Guds nåde. Den sociale kontrol udøvet i de små samfund er med til at holde fokus på den religiøse livsførelse og hårde arbejde.

Puritanernes ”succes” i 1600-tallet blev anset som at Gud yndede dem. Andre indvandringsbølger udkonkurrerede dem, men disse bevægelser af lutheranere, calvinister, anglikanere og katolikker som måske fulgte per eksempel puritanernes pilgrimsfærd, har været med til at skabe en nation der har dybe rødder i religionen, og den kristne i særdeleshed.