# data[].attributes.body
Økt CO2 utslipp fører til øks drivhuseffekt. Menneskelige utslipp av CO2 hører til i den unaturlige delen a karbonets kretsløp. Derfor henger det unaturlige karbonkretsløpet sammen med økt drivhuseffekt.

# data[].attributes.body
Etter forsøket:

# data[].attributes.body
Her der du en tegning av drivhuseffekten.

Naturlig drivhuseffekt:
Alt starter egentlig med sola. Sola sender solstråler ned på jorda. (Solstråler er synlig kortbølget lys fra sola.) Noe av solenergien blir reflektert av atmosfæren og jordoverflaten. Solenergien som treffer jorda absorberer og varmer opp jorda. Når solstrålene streffer jorda blir de reflektert tilbake igjen inn i almosfæren som infrarødt lys. En del av den infrarøde solstrålingen absorberes av drivhusgassene (klimagasser som f. eks: CO2, metan, vanndamp, etc) og sendes tilbake til jorda. Dette varmer opp jordoverflaten og troposfæren. (Noe av det infrarøde lyset går også ut i universet igjen og noe blir i atmosfæren.)

Økt drivhuseffekt:
Menneske skapte utslipp av f.eks CO2 gjennom økt levestandard. Økt mengde av CO2 i atmosfæren bidrar til økt drivhuseffekt og temperatur stigning. Dette er fordi det da er flere klimagasser i atmosfæren. Da blir mer av det infrarøde lyset reflektert tilbake til jorda, og det blir varmere.

# data[].attributes.body
Noen av klimagassene vi har er Metan, CO2 og vanndamp, men det finnes også flere.

# data[].attributes.headline
Hvorfor kan havet stige og hvilke konsekvenser gir dette?

# data[].attributes.subject
Hvorfor kan havet stige og hvilke konsekvenser gir dette?

# data[].attributes.body
Havet kan stige blant annet pga klimaøkning og global oppvarming. Da kan polene smelte og det blir mer vann i havet. I forsøkene vi gjorde demonstrerte vi hvordan dette skjer.

# data[].attributes.body
Vanndamp:

# data[].attributes.body
Vann i flytende form:

# data[].attributes.headline
Bevegelse til vannmolekyler i ulike temperaturer

# data[].attributes.subject
Bevegelse til vannmolekyler i ulike temperaturer

# data[].attributes.body
Is:

# data[].attributes.body
Hypotese:
- Jeg tror at når man setter glassrøret med kaldt vann (1 grad C) i glasset med romtemperert vann, vil vannet først synke litt og så stige, fordi vannet varmer seg opp.

Resultat:
- Resultatet var som forventet og først sank vannet litt og så steg det. Dette er fordi vann har minst volum ved 4 grader C fordi da er vannmolekylene tettest. Derfor avtar søylen først når vannet blir varmet opp fra 1 grad C til 4 grader C. Deretter stiger søylen igjen når vannet blir varmet opp fra 4 grader C til romtemperatur (ca. 21 grader C)

# data[].attributes.body
Hypotese:
1) I vannet uten en stein vil dette skje:
- I glass 1 vil vannmengden være uendret fordi når man legger isbiten i vannet, vil det stige. Når isbiten smelter vil det ikke bli mer vann i glasset, bare en annen form av vann, siden isbiten smeltet.

2) I glasset med en stein i vil dette skje:
- I glass 2 vil vannet stige fordi vannmengden øker når isbiten smelter.

Resultat:
- Resultatet var som forventet. I glass 2 øknte vannnivået og i glass 1 forble det uendret.
Glass 1: Dette er fordi is flyter med 1/10 over vannflata, fordi is har mindre massetetthet enn vann. Når isen smelter avtar volumet og det avtar akkurat så mye som volumet som lå på overflata. Vannnivået i glass 1 vil derfor ikke forandre seg.

Før forsøket:

# data[].attributes.headline
Hva jeg kan gjøre for å dempe global oppvarming:

# data[].attributes.subject
Hva jeg kan gjøre for å dempe global oppvarming:

# data[].attributes.body
- Senke temperaturen i boligen
- Gå og sykle mest mulig og bruke kollektivtransport fremfror bil

# data[].attributes.body
Konsekvenser av klimaøkning for norge

# data[].attributes.body
Polområdene

# data[].attributes.headline
Konsekvenser av klimaøkning for ulike deler av verden

# data[].attributes.subject
Konsekvenser av klimaøkning for ulike deler av verden

# data[].attributes.body
Asia

# data[].attributes.body
Hvordan reagerer vann/hav på økning a C02 og hvordan reagerer kalkorganismer på dette?

Når det kommer mer CO2 i vannet, blir pH-en lavere og vannet blir surere.
For kalkorganismer som lever i dette vannet, er dette veldig ugunstig. Når vannet blir surere blir det mindre kalk, og det er vanskeligere for dyrene å lage kalkskall. Da kan de være i fare for å bli spist av andre dyr, siden kalkorganismene ikke kan beskytte seg like bra.

# data[].attributes.body
Her er en beskrivelse av forsøket med utstyr og fremgangsmåte

# data[].attributes.body
Her er grafen vi fikk til slutt etter de to målingene.

Den blå grafen viser målingene da vi blåste i vannet. Først gikk grafen litt ned og når vi begynte å blåse gikk grafen fort opp og så ned igjen. Da vi sluttet å blåse gikk den fort opp igjen og så enda lenger ned.
- Før tilførsel av CO2 var ph-en  i vannet 9,7 og på slutten av forsøket var den 8,58.

Den røde grafen er en kontrollmåling. Her ser man at den er ganske stabil og bare går litt ned.

Tallet på høyre side er pH målingen på den første grafen med tall.

# data[].attributes.body
Dette er mitt økologiske håndavtrykk. Det viser hva jeg kan gjøre daglig for å minske mitt CO2 utslipp.

# data[].attributes.body
Her er mitt økologiske foravtrykk. Det viser de forskjellige tingene jeg gjør i løpet av en uke som bidrar til mitt CO2 utslipp.

# data[].attributes.body
Karbonkretsløpet består av to deler:
- Naturlige karbonkretsløpet
- Unaturlige karbonkretsløpet

Naturlig:
Det starter med at de grønne plantene (produsenten) tar opp CO2 fra atmosføren, som er nødvendig for at planten skal gjennomføre fotosyntesen. Når f. eks en mus(1. forbruker) spiser planten, får den i seg karbon. Når katten(2. forbruker) spiser musen, får katten i seg karbonet. Når planten, musen eller katten dør, blir det nedbrutt av nedbrytere og CO2 går tilbake til atmosføren. Når vi mennesker puster, puster vi også ut karbondioksid, og CO2 går opp til atmosfæren. Sånn fortsetter det i det uendelige og derfor heter det et kretsløp.
Nesten det samme skjer også med havet og det som lever der. Det er også CO2 i havet og det er det algene bruker til å gjennomføre fotosyntesen. Når fisken puster ut går også CO2 opp til atmosføren. Når fisken eller algene dør blir de også nedbrutt og CO2 går opp til atosføren. Det må alltid være CO2 likevekt mellon atmosfæren og havet, altså at det er omtrent like mye CO2 i begge.

Unaturlig:

Etter mange millioner år av nedbryting blir de nedbrutte dyrene og plantene til olje og gass. Dette kalles fossilt materiale. Vi mennesker henter opp dette og det er ikke naturlig. Da slipper CO2 fra oljen og gassen opp i atmosfæren. Hvis ikke vi mennesker hadde tatt opp oljen og gassen, hadde ikke CO2 fra dette sluppet opp i atmosføren, men blitt liggende langt nede i jorda.

# data[].attributes.body
Mitt totale CO2-avtrykk er 10.97 tonn CO2. Jeg er verken et klimasvin eller en miljøengel, men en helt gjennomsnittlig miljønordmann.
- Bolig: 1,14 tonn CO2
- Transport: 5,94 tonn CO2
- Mat: 1,42 tonn CO2
- Forbruk: 2,47 tonn CO2

(Hver nordmann slipper ut 11,5 tonn CO2-ekvivalenter pr. år når vi inkluderer forbruk.
En verdenborger slipper ut 6,5 tonn CO2-ekvivalenter pr. år.)

Det jeg kan gjøre annerledes er:
Siden hele familen som oftest går til jobb og skolen og sjelden bruker bilen, gir ikke det så mye utslipp. Likevel viser testen av familien min har mest CO2 utslipp på transport. Dette er nok fordi vi er veldig glade i å reise og reiser en del. Kanskje vi burde reise mindre utenlands med fly, og heller bli hjemme i noen av feriene.

https://www.nrk.no/viten/klimakalkulator-1.13089539

# data[].attributes.headline
Aktiviteter som Padleten skal inneholde: 

# data[].attributes.subject
Aktiviteter som Padleten skal inneholde: 

# data[].attributes.body
1. Din tegning og forklaring av Karbonkretsløpet
2. Ditt økologiske fotavtrykk og håndavtrykk
3. Test ditt klimautslipp:
- Hva ble du (klimasvin, klimaengel)?
- Hva kan du gjøre annerledes?
4. Hvordan påvirker CO2 pH i hav?
5. Hvorfor kan havet stige og hvilke konsekvenser gir dette?
6. Hvilke andre konsekvenser kan klimaøkning gi?
7. Hvilke klimagasser har vi?
8. Forklar til en venn drivhuseffekten. Tegn en figur med forklarende tekst. Forklar hvorfor du har valgt denne representasjonen med bruk av følgende fagord:
9. Hva er bærekraftig utvikling?