# data[].attributes.body
Baseres på kronologi og bibliografi

Er historien om, hvorfor forfatterne gennem tiden har skrevet dét, de har. Vi får gennem litteraturen en masse ting og vide om hvordan mennesker levede på givent tidspunkt.

Litteraturhistorien forandrer sig i takt med at den måde vi lever på forandrer sig.

Termen bruges om tekster eller kunstarter som i den vestlige kultur hovedsageligt er prosa, fiktion, drama og poesi.

# data[].attributes.body
Fra År 500 - År 1500

Den mørke middelalder:
Fra År 500 - År 1000

Den lyse middelalder:
Fra År 1000 - 1500

Den danske middelalder:
Fra År 1050 - År 1536

Den danske Vikingetid
Fra År 500 - År 1050

# data[].attributes.body
Termen = Udtryk, Navn

Feudalisme - Feudum = Er latinsk og betyder 'pant' eller 'lån'

Individ = Det enkelte individ / Det enkelte menneske

Len = Dækker for et område

Lensbaroner = Nogle der ejer et område, ligesom en godsejer.

Gunstig = Godt

Troubadour = Forsanger

# data[].attributes.body
STRAF:

Man besluttede på det tidspunkt kun at straffe det enkelte individ og ikke hele familien.

HANDEL:

På dette tidspunkt byttede man mad og korn. Man kunne også bytte sin ko for ti høns hvis man havde brug for nogle høns. Man kunne også låne sin jord, så den der lånte skulle være i gæld til udlåneren og kunne hjælpe ham hvis han fik problemer.

# data[].attributes.body
1. (Kirken) Kongen

2. Herremænd

3. Handlende, håndværkere

4. Selvejere bønder og fæstebønder

5. Trælle, tyende (tjenestefolk), tiggere, syge, udstødte

# data[].attributes.body
Hele samfundet er ikke baseret på penge, men byttehandel. Dette var fordi, at man ikke havde penge på dette tidspunkt, og ikke sat en værdi for tingene som vi har i dag. Kongen ejede al den jord, som ikke var ejet af andre. Han dyrkede imidlertid ikke jorden selv, men lånte den ud til herremænd eller lensbaroner. Til gængæld skulle de sværge ham troskab og stille en hær, når han drog i krig.

# data[].attributes.body
Middelalderens skriftlige litteratur er religiøs.

# data[].attributes.body
I middelalderen begyndte man at interessere sig for historie. Klostrene havde deres egen historieskrivning i annaler (årbøger), nekrologer (dødebøger) og krøniker. En krønike er en god historie, underholdende og farverig, der skildrer sagn eller fortællinger om landets eller egens historie. Periodens største og vigtigste digter var netop krønikeskriveren Saxo Grammaticus. Formålet med krøniken er dobbelt; at styrke kongemagten og at sætte danerne (danskerne) i et gunstigt lys. Værket blev første gang trykt i 1514 i Paris og vakte opsigt i Europa.

# data[].attributes.body
Middelalderen rummede en del meget af folkeviser. Folkeviser en en danseviser der fortæller en historie og skaber en stemning. Folkviser er ikke en dansk opfindelse, over hele Europa var balladen, som genren kaldes internationalt, på mode. Ballader er viser, skrevet til gruppedans og fremført af en troubadour (forsanger). Forsangeren fremførste de fortællende vers, og de dansende sang de lyriske omkvæd.

# data[].attributes.body
Viser, hvor der indgår overnaturlige væsener, trolddom og dæmoni.
Trylleviserne har fået deres genrebetegnelse, fordi der indgår noget fortryllet  eller overnaturligt i handlingsforløbet, typisk i form af trolde, elverpiger, dværge, hekse eller andre dæmoniske skikkelser. Udspiller sig i tre faser. Hovedpersoner præsenteres - hovedhandlingen, dæmoner viser sig - skæbnen fastlægges i henholdsvis ond eller god lykke.

# data[].attributes.body
Realistiske viser, der omhandler konflikter mellem individ og slægt.

(individ og slægt - familie

# data[].attributes.body
Yngre fortællende viser med fokus på kærlighedshistorier

# data[].attributes.body
Viser, med mytologisk eller sagnbaseret stof.

# data[].attributes.body
Viser, der omhandler historiske personer som Marsk Stig, Valdemar Atterdag og Niels Ebbesen.

# data[].attributes.body
1200-tallet. Ligge rnær Hammer i Allinge.