# data[].attributes.attachment_link.description
Tupla klikkaa hiirellä padlettia ja kirjaa idesi jakoon

# data[].attributes.body
Uusi versio ja Python-kieli robotille. Yksittäin ostettuna 49 USD
https://meetedison.com/meet-edison-v2-0/

# data[].attributes.body
Yksinkertaisia robotteja ja ohjelmointia opetukseen Lego-rakennussarjan avulla

https://www.youtube.com/watch?v=2Lw7DXmDUK4

# data[].attributes.body
https://unity3d.com/unity
(Ilmainen henk. koht. käyttö)

# data[].attributes.body
Opinsys: Materiaalia ohjelmoinnin opetukseen peruskouluissa ja lukioissa.

https://github.com/opinsys/ohjelmointi-opetuksessa

Arduino yms. komponetteja voi tilata myös suoraan Kiinasta (Aliexpress.com
esimerkkinä http://51.fi/kiinakauppa )

# data[].attributes.body
(OpinSYS -"Arduino-nalle")
http://ohjelmointi.opinsys.fi

# data[].attributes.attachment_link.description
Kertomus nallejen historiasta ja ihmisen keksinnöstä.

# data[].attributes.body
Ohjelmointia iPadilla.
( Code for iOS, OS X, watchOS, tvOS and Linux.)

http://www.apple.com/swift/playgrounds/

# data[].attributes.body
https://wiki.scratch.mit.edu/wiki/LEGO%C2%AE_WeDo%E2%84%A2_Construction_Set#LEGO_WeDo_with_Scratch_1.4

# data[].attributes.body
EV3 "kieli" on nyt yhteensopiva Chromebookien kanssa.

http://www.legoengineering.com/alternative-programming-languages/

RobotC-graafisesti
http://www.robotc.net/graphical/

NXC
http://bricxcc.sourceforge.net/nbc/nxcdoc/NXC_tutorial.pdf

# data[].attributes.body
Scratch - Pelien koodaaminen aloittelijoille!

# data[].attributes.attachment_link.title
Scratch - Pelien koodaaminen aloittelijoille!

# data[].attributes.body
Mikko Muilu: Blogi

# data[].attributes.body
Tekoäly litistää organisaatiot, mutta myös voimaannuttaa työntekijät
(Taneli Tikka, Tieto Oy)
http://www.eva.fi/wp-content/uploads/2016/09/Kun-kone-ottaa-ohjat.pdf

# data[].attributes.body
(kurssit alkavat 15.10.2016)

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Koodiaapinen-MOOC eli massiivinen avoin verkkokurssi ohjelmoinnista ja automatisointiajattelusta peruskoulun opetuksessa on suunnattu kaikille peruskoulun opettajille, mutta muutkin aiheesta kiinnostuneet ovat tervetulleita.

Lukuvuonna 2017-2018 ei kurssitoteutuksia

MOOC on toteutettu kevään 2017 jälkeen 4 kertaa, alussa talkootöinä, myöhemmin projektirahoituksella, mutta aina avainhenkilöiden oman työn ohella. Pidämme taukoa lukuvuonna 2017-2018.

Kevään 2017 MOOC-toteutus

Kevään Koodiaapinen alkoi 2.2.2017.

ScratchJr-linja kevät 2017 Scratch-linja kevät 2017 Racket-linja kevät 2017 Python-linja kevät 2017

Kurssialustoille kirjaudutaan Google-tunnuksilla. Useimmilla suomalaisilla opettajilla taitaa Gmail-tili tai koulun kautta hankittu Google Apps for Education -tili, jota voitte käyttää. Ellei sinulla ole Google-tunnusta, voit perustaa sen maksutta.

MOOC toteutetaan Opetushallituksen täydennyskoulutusrahoituksella ja on osallistujille maksuton. Kaikki aiheeseen liittyvä materiaali on verkossa julkisesti nähtävillä, eli kirjahankintoja ei edellytetä. Kurssin suorittajat saavat diplomin sekä open badge -osaamismerkin. Halukkaat voivat saada opintopisteitä Helsingin yliopiston Avoimesta yliopistosta.

Kurssin rakenne

Kurssilla on 4 rinnakkaista linjaa eri ikäryhmien ja oppiaineiden opettajille valittavaksi. Kaikki linjat käynnistyvät samaan aikaan 2.2.2017. Linjat koostuvat 5-8 opiskelujaksosta. Seuraavat jaksot kestävät kukin yhden viikon.

Joka jaksolla on tutustuttavana ohjelmoinnin käsitteitä, käytännön harjoituksia, sekä pohdintatehtävä koodauksen roolista opetuksessa. Viikottainen työaika on noin 0,5-2 tuntia. Kurssille osallistuminen onnistuu mistä ja milloin tahansa, jaksojen aikaa.

Esivaatimukset

Kurssi käydään suomen kielellä. Tarvitset tietokoneen, jossa on selain ja internet-yhteys. ScratchJr-linjan osallistujat tarvitsevat vähintään 7-tuumaisen iPadin tai Android-tabletin. Ohjelmointiharjoituksia varten voi tietokoneelle asentaa joitain suositeltuja ohjelmistoja, mutta linjoista selviää kyllä asentamatta mitään ohjelmia. Työläppäriäkin voi siis käyttää, vaikkei siihen voisi mitään ohjelmia asentaa.

Kurssin sisältö

Kurssin aikana käsitellään:

automatisointiajattelua (computational thinking) (tunnetaan myös nimillä laskennallinen ajattelu, ohjelmoinnillinen ajattelu...)

ohjelmoinnin peruskäsitteitä (kuten käsky, toisto, ehtolause...)

harjoitellaan käytännössä omille oppilaille sopivilla välineillä (esikoulu - 2. luokka: ScratchJr, 3.-6. luokka: Scratch, 7.-9. luokka: Racket tai Python)

mietitään, miten näitä asioita voisi opettaa omille oppilaille kiinnostavalla ja oppimistavoitteita tukevalla tavalla

pohditaan opettajuuden ja toimintatapojen muutosta ja ideoidaan tapoja hyödyntää ohjelmointia työvälineenä kaikessa opetuksessa liikunnasta, musiikista ja kotitaloudesta aina lukuaineisiin ja luma-aineisiin

Kurssin kouluttajat

Koodiaapinen-MOOCin pääkouluttajat ovat:

koordinointi:

E.-2. luokat: ScratchJr-osuutta vetää Vuokko Kangas, luokanlehtori, It-vastaava ja matematiikan opettaja Oulun Normaalikoulusta.

3.-6. luokat: Scratch-osuutta vetää Tero Toivanen, erityisluokanopettaja ja TVT-kehittäjäkouluttaja Kilonpuiston koulusta Espoosta.

7.-9. luokat ja erityisesti matematiikan opettajat: Racket-osuutta vetää matemaattisten aineiden opettaja ja Koodausta kouluun -projektin vetäjä Tiina Partanen Lielahden koulusta Tampereelta.

7.-9. luokat: Python-osuutta vetävät Arto Vihavainen ja Virpi Sumu.

Lisäksi odotettavissa on vertaisapua kaikilta osallistujilta.

Kurssitodistus

Jokainen kurssin hyväksytysti suorittanut saa PDF-muotoisen kurssitodistuksen sekä Mozilla Open Badge -standardin mukaisen osaamismerkin.

Lisäksi kurssin suorittaneet saavat viralliset opintopisteet (2-3 op linjasta riippuen) Helsingin yliopiston Avoimesta yliopistosta. Ohjeet opintopisteiden hakemiseen. Hae opintopisteitä viimeistään 31.5.2017.

Järjestäjät

Ensimmäinen MOOC syksyllä 2015 järjestettiin pääosin asiasta kiinnostuneiden yksilöiden talkootyönä. Keväällä 2016 käynnistyi IT-kouluttajien, Innokas-verkoston, Helsingin yliopiston tietojenkäsittelytieteen laitoksen ja Aalto-yliopiston tietotekniikan laitoksen MOOC-yhteistyö. Syksyn 2016 ja kevään 2017 kurssit toteutetaan edellä mainittujen tahojen yhteistyönä Opetushallituksen myöntämällä täydennyskoulutusrahoituksella.

Aiemmat MOOC-toteutukset

MOOC toteutettiin ensimmäisen kerran syksyllä 2015.

# data[].attributes.attachment_link.description
Koodiaapinen-MOOC eli massiivinen avoin verkkokurssi ohjelmoinnista ja automatisointiajattelusta peruskoulun opetuksessa on suunnattu kaikille peruskoulun opettajille, mutta muutkin aiheesta kiinnostuneet ovat tervetulleita. MOOC on toteutettu kevään 2017 jälkeen 4 kertaa, alussa talkootöinä, myöhemmin projektirahoituksella, mutta aina avainhenkilöiden oman työn ohella. Pidämme taukoa lukuvuonna 2017-2018. Kevään Koodiaapinen alkoi 2.2.2017.

# data[].attributes.headline
YLE:  Koodi on kaikkialla – lyhyt johdatus ohjelmoinnin maailmaan

# data[].attributes.subject
YLE:  Koodi on kaikkialla – lyhyt johdatus ohjelmoinnin maailmaan

# data[].attributes.body
http://yle.fi/aihe/artikkeli/2016/09/17/koodi-kaikkialla-lyhyt-johdatus-ohjelmoinnin-maailmaan

# data[].attributes.body
(esim. JavaScript)

# data[].attributes.attachment_link.title
Computer programming | Computing | Khan Academy

# data[].attributes.attachment_link.description
Learn how to program drawings, animations, and games using JavaScript & ProcessingJS, or learn how to create webpages with HTML & CSS. You can share whatever you create, explore what others have created and learn from each other!

# data[].attributes.headline
Scratch laajennuksia: Puhe, syntikka, Arduino...

# data[].attributes.subject
Scratch laajennuksia: Puhe, syntikka, Arduino...

# data[].attributes.body
http://scratchx.org/

# data[].attributes.headline
OTSIKON ALTA LÖYDÄT RASTILLA 2 KÄYTETYT OHJELMOINTIYMPÄRISTÖT

# data[].attributes.subject
OTSIKON ALTA LÖYDÄT RASTILLA 2 KÄYTETYT OHJELMOINTIYMPÄRISTÖT

# data[].attributes.attachment_link.description
Opettajan materiaali on koottu ohjelmointikurssin muotoon Eliademyyn. Materiaali toimii itseopiskelumateriaalina ja pääset sen myötä itsekin koodaamaan. Koko matariaalipakettia ei tarvitse kahlata läpi kerralla, vaan se rakentuu oppituntikokonaisuuksiksi soveltuvista moduuleista. Jokaisen moduulin jälkeen voit vetää ohjelmointitunteja oppilaillesi.

# data[].attributes.attachment_link.description
Anyone can learn computer science. Make games, apps and art with code.

# data[].attributes.headline
OPS 2016 ja ohjelmointi Tamperelaisittain

# data[].attributes.subject
OPS 2016 ja ohjelmointi Tamperelaisittain

# data[].attributes.headline
Tarmo
Toikkanen, 8 teesiä koodauksesta koulussa

# data[].attributes.subject
Tarmo
Toikkanen, 8 teesiä koodauksesta koulussa

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Tieto- ja viestintätekniikka (TVT, ICT) ja koodaus tulevat suomalaisiin peruskouluihin. Aiheesta on jo julkaistu fiksuja kirjoituksia, joten tiivistän omat ajatukseni kahdeksaan teesiin. Lopussa kolme vinkkiä, joilla opettaja kuin opettaja pääsee kärryille.

TVT ja koodaus ovat kaksi eri asiaa. TVT:n käyttö opetuksessa tarkoittaa opetuksen välineistön modernisointia. Se on tarpeen (kunhan se tehdään järkevästi), mutta se ei vielä riitä. Koodaustakin tarvitaan.

Kuluttajaksi kasvattaminen ei riitä. Seuraavasta sukupolvesta ei saa kasvattaa pelkkää kuluttajien massaa. TVT:n käyttöön tottuminen on toki tärkeää, jotta yksilö pärjää nyky-yhteiskunnassa. Mutta ei Suomi pärjää vain kuluttamalla. Meidän on kasvatettava sukupolvi tekijöitä, tuottajia ja yrittäjiä. Ei riitä, että osaa käyttää muiden tekemiä palveluita ja välineitä, on osattava tehdä tarpeen tullen omansa.

Koodaus ei ole vieras kieli. Koodaus on matematiikkaa ja taidetta. Jotkut virheellisesti ajattelevat ohjelmointikieliä kuten vieraita kieliä. Tämä on väärin. Ohjelmointia ei opita samalla tavalla kuin kieliä, vaikka molemmissa onkin sanasto, lauseoppi ja kielioppi. Koodaus on ongelmanratkaisua ja loogista ajattelua, mutta myös luovaa ilmaisua.

Koodaus on nykyajan maanviljelystaito. Koodaus on ympäristössä selviämisen taito. Aivan kuten 100 vuotta sitten lähes jokaisen lapsen tuli oppia ymmärtämään ja muokkamaan ympäröivää luontoa, sekä saada siinä kasvamaan jotain arvokasta (vaikkapa perunaa), on nykyisin lähes joka lapsen opittava ymmärtämään ja muokkaamaan ympäröivää digitaalista maisemaa, sekä saada siinä kasvamaan jotain arvokasta (vaikkapa uusi avointa dataa hyödyntävä palvelu).

Teknologia ei ole tulevaisuutta, vaan totta jo nyt. Ihmiskunta on ollut jo pari vuosikymmentä symbioottisessa suhteessa teknologiaan ja tietojärjestelmiin. Jos tietojärjestelmät lakkaavat toimimasta, valtaosa ihmiskunnasta (etenkin länsimaissa) kuolee janoon varsin pian. Eivät ne banaanit ja kaurahiutaleet ilmesty lähikaupan hyllylle itsestään, takana on valtava määrä logistiikkaa ja Cobol-koodia (jota Koodi2016:ssa ei jostain syystä suositeltu :).

Kaikkien ei tarvitse koodata, mutta ohjelmallinen ajattelu on perustaito. Kaikista ei tule koodareita, kuten ei kaikista koulun suorittaneista tule muusikkoja, biologeja tai kielitieteilijöitä. Koodariksi päättyminen on omavalintaista erikoistumista. Mutta jokaisen tulee ymmärtää ympäröivästä teknologisesta maastostaan sen verran, että he tietävät, koska jokin edessä oleva tehtävä on parempi antaa koneen tehtäväksi ihmisen sijaan. Kenelläkään ei ole syytä käyttää ihmisiä työhön, jonka kone tekisi käytännössä ilmaiseksi. Ohjelmallinen ajattelu eli computational thinking on joka kansalaisen perustaito.

Avatkaa kaikki konepellit. Paras tapa oppia on tutkia. On se sitten kukkapenkissä tonkimista tai iPadin purkamista komponentteihinsa, tai ohjelmiston lähdekoodiin tutustumista. iPadiin liittyen on hyvä muistaa, että kaikkia laitteita ja ohjelmistoja ei voi avata, eli niiden sisään ei ole helppo kurkistaa. Kouluissa tulisi suosia sekä laitteitä että ohjelmistoja, jotka saa auki, ja joita voisi jopa muokata toimimaan eri tavalla. Kiiltävää täppäriä sivelemällä oppii kyllä katsomaan videoita ja mainoksia, mutta ei tekemään niitä itse. Kun sen hienon laitteen voi paloitella ja rakentaa taas uudella tavalla tekemään jotain muuta, tarjotaan aivan erilaisia luovan tuottamisen oppimismahdollisuuksia. iPadien lisäksi tarvitaan siis RaspberryPi, Arduino ja muita tee-se-itse-paketteja.

Opettajan ei tarvitse koodata. Ei sen enempää kuin alakoululaisenkaan. Puheet siitä, että peruskouluun tarvitaan ICT-alan ammattilaisia opettamaan koodausta ovat typeryyttä. Peruskoulussa tavoitteena ei ole tietojärjestelmien tuottaminen (software engineering), vaan ongelmanratkaisutaitojen oppiminen tutkimalla, muokkaamalla ja koodaamalla. Tämän opettamiseen ei tarvita kokenutta projektipäällikköä Nokialta. Opettajan tulisi muutenkin olla vain valmentaja tai luotsi, eikä tiedon ja osaamisen ylin haltija. Tämän harhaluulon luulin karisseen opetussektorilta jo 15 vuotta sitten. Valmentaja voi hyvin pistää joukkueensa harjoittelemaan asioita, joita hän itse ei osaa. Lisäys 23.6.: FB:ssä käydyn keskustelun pohjalta tarkennan hieman. Oppilaiden on saatava kätensä saveen, mieluummin alemmillakin luokilla. Mutta opettajan ei ole pakko sitä tehdä, jos ei halua. Hän voi vain ohjata oppilaat sopivien resurssien äärelle ja katsoa, mitä tuloksia syntyy. Mutta samalla opettaja kyllä voisi itsekin tehdä ne harjoitteet ja kokea omakohtaisesti, miltä se koodaaminen tuntuu. Hänen ei kuitenkaan pidä olla koodauksen ammattilainen tai esikuva oppilaille.
Kolme vinkkiä opettajalle (päivitetty lokakuussa 2015).

1. Tutustu Koodiaapiseen.

2. Jos koodaus edelleen tuntuu pelottavalta, varaa yksi tunti aikaa ja käy pelaamassa/koodaamassa läpi Hour of Code. Minun 3-vuotias poikani osasi tämän, joten uskon, että jokainen suomalainen opettajakin sen osaa. Tämän jälkeen olet jo kokenut, mistä koodauksessa on kyse, perustasolla. Onnittelut, kykenet nyt valmentamaan oppilaitasi koodauksessa!

3. Lue Koodi2016. Se on oikeasti hyvä opas, maksuton, suomeksi. Ota se vaikka kesälomalle laiturin nokkaan lukemisiksi.

# data[].attributes.attachment_link.title
8 teesiä koodauksesta koulussa - tarmo.fi

# data[].attributes.attachment_link.description
Tieto- ja viestintätekniikka (TVT, ICT) ja koodaus tulevat suomalaisiin peruskouluihin. Aiheesta on jo julkaistu fiksuja kirjoituksia, joten tiivistän omat ajatukseni kahdeksaan teesiin. Lopussa kolme vinkkiä, joilla opettaja kuin opettaja pääsee kärryille. TVT ja koodaus ovat kaksi eri asiaa. TVT:n käyttö opetuksessa tarkoittaa opetuksen välineistön modernisointia.

# data[].attributes.body
Vuokko Kangas, Oulun normaalikoululta

# data[].attributes.attachment_link.description
Vuokko Kangas, luokanlehtori Oulun normaalikoulusta kertoo ajatuksistaan koodaamisesta. Vuokko on jo gradunsa tehnyt Logo-ohjelmoinnista. Viime aikoina Scratch, Logo, Scratch Jr, Koodaustunti ja Bebot-robotit ovat olleet käytössä. Koodatessa usein ne hiljaisen oppilaat innostuvat ja tavanomaiset oppilaiden paremmuusjärjestykset muuttuvat.

# data[].attributes.body
Lisää osaamista koodaukseen

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Kohtahan se alkaa, uusi lukuvuosi, uusi peruskoulun OPS ja ohjelmointi osana opettamista. Keväällä Koodiaapisen MOOCiin osallistui yli 2000 henkilöä, joista lähes 500 suoritti valitsemansa linjan loppuun asti. Kesälomien loputtua käymme läpi reklamaatiot ja korjaamme arvioinnissa tehdyt virheet. Luultavasti muutama kymmentä henkilöä lisää saa suoritusmerkintänsä ja ylitämme 500 suorittajan haamurajan.

# data[].attributes.attachment_link.description
Kohtahan se alkaa, uusi lukuvuosi, uusi peruskoulun OPS ja ohjelmointi osana opettamista. Keväällä Koodiaapisen MOOCiin osallistui yli 2000 henkilöä, joista lähes 500 suoritti valitsemansa linjan loppuun asti. Kesälomien loputtua käymme läpi reklamaatiot ja korjaamme arvioinnissa tehdyt virheet. Luultavasti muutama kymmentä henkilöä lisää saa suoritusmerkintänsä ja ylitämme 500 suorittajan haamurajan.

# data[].attributes.headline
TVT ja OPS 2016 perusteet - kooste By Tiina Sari Salmi

# data[].attributes.subject
TVT ja OPS 2016 perusteet - kooste By Tiina Sari Salmi

# data[].attributes.attachment_link.description
OPS 2016 perusteista kootusti TVT:n sisällöt ja käyttö opetuksessa oppiaineittain ja luokka-asteittain Yhdistettynät tavoitteet, sisällöt ja laaja-alainen osaa...

# data[].attributes.body
Haasta itsesi Scratch:llä

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Koodieditorin alueet

Scratch 2.0:ssa koodieditori, jonka löydät osoitteesta https://scratch.mit.edu/projects/77666268/#editor, on jaettu neljään osaan

Scratch-koodipalikoiden luokat

Scratch:ssä ohjelmoidaan koodipalikoiden avulla. Scratch 2.0:ssa koodipalikat on jaoteltu kymmeneen luokkaan:

ScratchEd

ScratchEd http://scratched.gse.harvard.edu/ is an online community where Scratch educators:

share stories

exchange resources

ask questions

find people

# data[].attributes.attachment_link.description
klubi CC-BY-SA-3.0 https://en.wikipedia.org/wiki/File:Scratch_Logo.svg Original uploader was Airhogs777 at en.wikipedia CC-BY-SA-2.0 https://en.wikipedia.org/wiki/File:Scratch_cat_large.png Author: Scratch Scratch-klubi palkittu sekä OPEN FINLAND CHALLENGE 2015 että APPS4EDUCATION -kilpailuissa Aloita tehtävät tästä Scratch-klubin versioista Tämä sivusto on tehty Scratch:in versiota (2.0) varten. Sillä Scratch-klubin voi tehdä näppärästi verkkoselaimella eikä tarvitse ladata mitään koneelle.

# data[].attributes.body
Käy keräämässä vinkit

# data[].attributes.body
Täältähän tämä lähtee...

# data[].attributes.body
Linkki koodaamisen ensiapuun:)

# data[].attributes.attachment_link.title
Koodi2016 | Ensiapua ohjelmoinnin opettamiseen peruskoulussa

# data[].attributes.attachment_link.description
Yksittäinen opettaja on yhteys oppilaan ja ohjelmoinnin mahdollisuuksien välillä. Siksi tämä opas on suunnattu ensiavuksi opettajille ja opetusalan päättäjille. Opas kertoo, mitä ohjelmointi on, miksi se on tärkeää, miten opetussuunnitelma muuttuu ja miten ohjelmoinnin alkeita voi opettaa peruskoulussa. " Lue lisää