# data[].attributes.headline
Імператор Сьова

# data[].attributes.subject
Імператор Сьова

# data[].attributes.body
Після смерті свого батька Йосіхіто в 1926 році імператор Хірохіто зійшов на престол Японії. Хірохіто вважався справжнім живим богом, що позначено традицією країни. Підйом мілітаризму не позначився на його постаті, оскільки військові вважали його центральною фігурою системи.
Під час його правління Японія прискорила свою експансію на азіатському континенті, що в підсумку призвело до її вступу у Другу світову війну. Незважаючи на поразку, окупаційна держава, Сполучені Штати, не засудила Хірохіто за військові злочини і вирішила утримати його на троні як символ стабільності та згуртованості.

# data[].attributes.headline
Питання для Самоконтролю

# data[].attributes.subject
Питання для Самоконтролю

# data[].attributes.body
1) Які особливості повоєнної архітектури Японії?
2) Яка доля Імператора після 2 світової війни?
3) Яке свято в Японії пов'язано з цією епохою?

# data[].attributes.body
Типова родина, яка жила в новому житлі, складалася з чоловіка і жінки з одним-двома дітьми. Матір зазвичай лишалася вдома, батько працював на пристойній роботі. Згодом, однак, жінки стали почуватися ізольованими на околиці міста, особливо на тлі того, що сучасна техніка звільнила час на дозвілля. Через віддаленість від центру їм було складно заводити друзів і підтримувати старі зв’язки.

Бум соціального житла тривав із середини 1950-х до середини 1970-х, коли часи знову змінилися.

# data[].attributes.body
Соціальне житло данті, яке масово будувалося у повоєнній Японії, часто порівнюють із радянськими хрущівками.

Перші данті (団地, だんち) були переважно п’ятиповерховими бетонними будинками, зазвичай на околицях Токіо та інших міст, згодом висотність забудови значно зросла.

Часто такі будівлі були простими «коробками», та іноді траплялися вишуканіші модерністські форми, такі як будинки-зірки (сутахаусу, スターハウス), деякі з яких зараз вважаються пам’ятками. Y-подібна у плані форма забезпечувала гарну інсоляцію та вентиляцію.

# data[].attributes.headline
Архітектура Японії

# data[].attributes.subject
Архітектура Японії

# data[].attributes.body
Нові технології істотно вплинули на архітектуру Японії і її образну виразність. Необхідність наново будувати зруйновані після Другої світової війни міста стала могутнім стимулом для розвитку нової японської архітектури. При цьому відбудовані міста надзвичайно відрізнялися від довоєнних і за силуетом, і за плануванням, і за будівельними матеріалами, і за комунікаціями.

# data[].attributes.body
Кобо Абе  - один із найталановитіших письменників Японії ХХ століття. Його творчість відзначається філософським поглядом на сучасні проблеми, умінням вирізняти найголовніше, найсуттєвіше, проникати в саму сутність речей. У творах Кобо Абе знайшли відбиток не тільки проблеми японців, а й проблеми всієї земної цивілізації другої половини ХХ століття.

Кобо Абе ввійшов у літературу як засновник жанру роману-параболи.

Письменник, котрий володіє рідкісним даром психологічного спостереження, помітив головну духовну хворобу сучасного суспільства - неуважність до людини, знецінення індивідуального начала. Кобо Абе - письменник шифрування, алегорії. Все, про що він говорить, потребує глибокого осмислення.

# data[].attributes.headline
Кендзабуро Ое

# data[].attributes.subject
Кендзабуро Ое

# data[].attributes.body
Актуальність проблематики, пластичний психологічний стиль молодого автора були помічені відзнакою найвищої літературної премії Акутаґави.

У 1994 році К. Ое був удостоєний Нобелівської премії "за створення уявного світу, що поєднує реальність і міф". Його твори - одні з найвагоміших серед тих, що мають антиутопічну тенденцію в світовій літературі.

# data[].attributes.headline
Ясунарі Кавабата

# data[].attributes.subject
Ясунарі Кавабата

# data[].attributes.body
Його герої, охоплені ностальгією за минулим, намагаються воскресити колишні цінності та ідеали.
Ясунарі Кавабата в 1968 році була вручена Нобелівська премія за "письменницьке мистецтво, що виражає сутність японського мислення".
Талант Ясунарі Кавабата одночасно відображає традиційне і нове у житті японського народу, знаходячи для відтворення цього синтезу найбільш природні та виразні форми. Ясунарі Кавабата порушує проблеми моралі й краси, намагаючись врятувати суспільство ХХ століття від бездуховності.
Автор передає відчуття краси за допомогою особливого прийому - натяку (йодзю), який створює настрій, викликає "надпочуття", змушуючи працювати думку та уяву читача.

# data[].attributes.headline
Відомі Письменники Періоду

# data[].attributes.subject
Відомі Письменники Періоду

# data[].attributes.headline
Реформи Освіти

# data[].attributes.subject
Реформи Освіти

# data[].attributes.body
Згідно із законом 1947 р. термін обов'язкового і безкоштовного навчання збільшили з шести до дев'яти років, існувало спільне навчання хлопців і дівчат. Управління середньою освітою децентралізували, що сприяло створенню широкої мережі коледжів та інститутів для підготовки кадрів середньої ланки і підвищення кваліфікації робітників. Уже в 1950-1960-ті роки за рівнем освіти осіб 25—34 років Японія випередила всі розвинені країни Європи і відставала лише від США. Сьогодні майже вся молодь закінчує 12-річку, більш як третина її продовжує навчання у вишах.

# data[].attributes.headline
Реформи у сфері праці та соціального забезпечення

# data[].attributes.subject
Реформи у сфері праці та соціального забезпечення

# data[].attributes.body
Відповідно до ухвалених у 1946—1947 рр. законів уперше було встановлено 8-годинний робочий день і 6-денна оплачувана відпустка та ін. Реалізація цих законів створювала основу для поліпшення умов праці і відпочинку працівників, підвищення їхніх доходів. Це позитивно позначилося на зростанні продуктивності праці, збільшенні власних заощаджень, що сприяло удосконаленню й розвитку виробництва.

# data[].attributes.headline
Японське Економічне Диво та його проблеми

# data[].attributes.subject
Японське Економічне Диво та його проблеми

# data[].attributes.headline
Японія після Капітуляції

# data[].attributes.subject
Японія після Капітуляції

# data[].attributes.body
Японія після закінчення Другої світової війни була зруйнована, а виробництво становило лише 14 % довоєнного рівня. Роботи бракувало для 10 млн осіб.

У Токіо майже не залишилося вцілілих будівель. Транспорт не ходив. Електрику відключали. Імпорт ресурсів, від якого залежала країна, майже призупинили.

Люди почувались пригніченими через атомні бомбардування Хіросіми й Нагасакі.

# data[].attributes.headline
Спокутування Гріхів Війни

# data[].attributes.subject
Спокутування Гріхів Війни

# data[].attributes.attachment_link.title
Why Japan Keeps Apologizing for World War II

# data[].attributes.headline
Американський вплив на Японію

# data[].attributes.subject
Американський вплив на Японію

# data[].attributes.attachment_link.title
How American Occupation Changed Japanese Culture

# data[].attributes.headline
Повсякденне Життя в 1966р.

# data[].attributes.subject
Повсякденне Життя в 1966р.

# data[].attributes.attachment_link.title
Everyday life in bygone days in Tokyo, 1966 昭和東京

# data[].attributes.headline
Новий Політичний Устрій

# data[].attributes.subject
Новий Політичний Устрій

# data[].attributes.body
Японський парламент тепер являє собою двопалатний орган, де в чому подібний до конгресу США. Нижня палата - палата представників (491 особа) мала термін повноваження чотири роки; верхня - палата радників (252 особи), не мала терміну повноважень, але кожних три роки відбувалася ротація половини її складу.

Обидві палати створювалися на основі прямих і загальних виборів. Встановлювався відносно високий віковий ценз: 20 років для активного виборчого права і 25 років (для кандидатів до нижньої палати) та 30 років (для кандидатів до верхньої палати). Система виборів була мажоритарною.

Зберігалася спадкова імператорська влада. Щоправда, імператор мав публічно зректися свого "божественного походження" але, за ним закріплювалася низка конституційних повноважень: за поданням парламенту призначати прем'єр-міністра; за поданням прем'єра призначати верховного судцю; скликати парламентські сесії; розпускати нижню палату; підтверджувати призначення та відставку посадових осіб.

# data[].attributes.headline
Нова Японська Конституція

# data[].attributes.subject
Нова Японська Конституція

# data[].attributes.body
Важливою демократичною складовою періоду стало прийняття нової Конституції 1946 р.

Конституція формально була прийнята парламентом і затверджена Таємною радою як змінена стара Конституція 1889 р. Але насправді це була принципово нова Конституція, яка вперше в історії конституційного розвитку країни була побудована на засадах демократії.

Конституція встановлювала замість напів-абсолютистської фактично парламентську монархію. При цьому парламентові відводилася роль найвищого органу державної влади і єдиного законодавчого органу країни.

Відповідно до цього були ліквідовані органи, котрі раніше стояли над парламентом: Таємна рада, Міністерство імператорського двору...

# data[].attributes.headline
Статус Імператора

# data[].attributes.subject
Статус Імператора

# data[].attributes.body
Завдяки зусиллям Макартура, Хірохіто вдалося уникнути Токійського трибуналу, на якому військових лідерів Японії було засуджено на смерть.

Проте, імператора змусили відректися від традиційних претензій на «божественне походження від богині сонця Аматерасу Омікамі» та проголосити себе простим смертним (яп. 人間宣言 — нінґен сенґен, «декларація людяності»).

Із ухваленням нової конституції 1946 року титул змінився на «конституційного монарха», а імператор перетворився на «громадянина Хірохіто».

# data[].attributes.attachment_link.title
What Happened To The Japanese Emperor After WW2 | Asia's Monarchies | Real Royalty

# data[].attributes.headline
Імператор - Людина

# data[].attributes.subject
Імператор - Людина

# data[].attributes.body
Хірохіто перетворився на «пересічного» монарха Західного зразка, останнього живого імператора без імперії.
Решту свого життя він присвятив виконанню обов'язків «символу нації» і «голови держави», які поклала на нього нова конституція.
Серед них — організація публічних бенкетів, презентацій, прийом іноземних гостей та представлення Японії за кордоном. Хірохіто продовжував правити, але не керувати.
Він доклав чимало зусиль для демократизації Японії та відновлення іміджу його країни у світі.

# data[].attributes.headline
Імператор в післявоєнний період

# data[].attributes.subject
Імператор в післявоєнний період

# data[].attributes.body
Після закінчення війни американський уряд вирішив притягти імператора Хірохіто до трибуналу за «воєнні злочини» та «злочини проти людства».

Генерал Дуглас Макартур наполягав на невинності Хірохіто й збереженні його на імператорському троні. Генерал вбачав у ньому символ японської нації й запоруку стабільності для окупаційної влади.

# data[].attributes.headline
Основне про епоху

# data[].attributes.subject
Основне про епоху

# data[].attributes.body
Період Сьова, що дослівно означає «освічений мир» — це період в історії Японії з 1926 по 1989рр. Тривав від початку вступу на трон імператора Сьова до вступу на трон імператора Акіхіто.
Назва періоду Сьова походить від однойменного девізу імператорського правління який використовувався в Японії з 1926 по 1989 роки.
Період Сьова характеризувався посиленням ролі військових у прийнятті політичних рішень, участю і поразкою Японії у другій світовій війні, окупацією країни силами США і СРСР, демократизацією і перетворенням Японії на одну з економічно передових держав світу.

# data[].attributes.headline
29 квітня – День Шьова в Японії

# data[].attributes.subject
29 квітня – День Шьова в Японії

# data[].attributes.body
Національне свято День Шьова було встановлено в 2007 році як «день роздумів над японською історією».

Першопочатково День Шьова святкувався як день народження імператора епохи Шьова, а починаючи з епохи Хейсей (1989) мав назву "День зелені".

Японське слово 昭和 «Шьова» складається з двух ієрогліфів, 昭 – «яскравий» і «和» – мир.

# data[].attributes.body
характеристика епохи (короткий перебіг подій)

політична система

соціальна структура

визначні постаті епохи

основні надбання культури