# data[].attributes.body
Na stranici https://kahoot.it/ unesite kod 4511526 i pokaži što si naučio. Najbrže i najbolje očekuju nagrade.

# data[].attributes.attachment_link.description
Join a game of kahoot here. Kahoot! is a free game-based learning platform that makes it fun to learn – any subject, in any language, on any device, for all ages!

# data[].attributes.body
Dizajniraj svoj nakit!
Neka ti ovo bude posluži kao ideja za poklone za nadolazeće blagdane.
Iznenadi obitelj i prijatelje!

# data[].attributes.body
Izračunaj karbonski otisak svog ormara!

# data[].attributes.body
Kružno gospodarstvo je model proizvodnje i potrošnje koji uključuje dijeljenje, posudbu, ponovno korištenje, popravljanje, obnavljanje i reciklažu postojećih proizvoda i materijala što je dulje moguće kako bi se stvorila dodatna - duža - vrijednost proizvoda te smanjila količina otpada.
Dosadašnji linearni model podrazumijeva bacanje proizvoda  nakon korištenja što zahtijeva velike količine jeftinih materijala i energije.
Dok populacija raste, povećava se potražnja, a količina materijala koje koristimo je ograničen.

Posljedice dosadašnjih obrazaca potrošnje na klimu i okoliš su velike - troši se energija i povećavaju se emisije CO2.

https://www.europarl.europa.eu/news/hr/headlines/economy/20151201STO05603/kruzno-gospodarstvo-definicija-vrijednosti-i-korist

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Zašto se trebamo prebaciti na kružno gospodarstvo?

Sve je veća potražnja za sirovinama, a sve je manje resursa. Cijeli niz materijala koje koristimo je ograničen dok populacija globalno raste i potražnja se povećava, kao i ovisnost o drugim zemljama koji su izvori.

Posljedice dosadašnjih obrazaca potrošnje na klimu i okoliš su velike - troši se energija i povećavaju se emisije CO2. Pametnije korištenje materijala može smanjiti emisije.

Koja je korist?

Sprečavanjem stvaranja otpada, ekološkim dizajnom, ponovnom upotrebom otpada i sličnim mjerama poduzeća u EU-u mogla bi ostvariti uštedu uz istovremeno smanjenje emisija stakleničkih plinova. Trenutno je proizvodnja materijala koje svakodnevno koristimo odgovorna za 45 posto emisije CO2.

Uvođenje principa kružnog gospodarstva smanjilo bi pritisak na okoliš, povećalo sigurnost nabavke sirovina, konkurentnost i inovacije, ojačalo gospodarski rast (dodatnih 0,5 posto BDP-a) i otvorilo, prema procjenama, 700 tisuća novih radnih mjesta u EU-u do 2030., a potrošači bi imali dugotrajnije, otpornije i vrjednije proizvode.

# data[].attributes.attachment_link.title
Kružno gospodarstvo: Definicija, vrijednosti i korist | Vijesti | Europski parlament

# data[].attributes.attachment_link.description
Sve je veća potražnja za sirovinama, a sve je manje resursa. Cijeli niz materijala koje koristimo je ograničen dok populacija globalno raste i potražnja se povećava, kao i ovisnost o drugim zemljama koji su izvori. Posljedice dosadašnjih obrazaca potrošnje na klimu i okoliš su velike - troši se energija i povećavaju se emisije CO2.

# data[].attributes.body
Rabljeni tekstil može se:

- POKLONITI (prijateljima, socijalnim i humanitarnim udrugama)

- PRENAMIJENITI

- RECIKLIRATI

# data[].attributes.body
Socijalna zadruga Humana Nova je društveno poduzeće koje doprinosi održivom razvoju lokalne zajednice zapošljavanjem osoba s invaliditetom i drugih društveno isključenih osoba koje u zadruzi svakodnevno izrađuju nove proizvode od odbačenog tekstila.

Više o radu Zadruge možete saznati na https://humananova.org/

# data[].attributes.body
Izvor: https://www.youtube.com/watch?v=E2HnFr8jgCQ

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Java Discover | Free Global Documentaries & Clips

# data[].attributes.attachment_link.title
Sweatshops: Deadly Fashion | When Rich Fashion Bloggers Went to Cambodia | Fast Fashion Documentary

# data[].attributes.body
Izvor: https://www.ecowatch.com/whos-really-paying-for-our-cheap-clothes-1882033894.html

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Can the fast fashion industry ever truly be sustainable?

Earlier this month, H&M released its 110-page Conscious Action Sustainability Report, its 13th annual review of its green practices and efforts towards fair wages within its factories. Although many of its figures and initiatives are commendable (e.g. its in-store recycling program brought in around 13,000 tons of clothing; it aims to use 80 percent renewable electricity by year's end; it's inspecting more textile suppliers in order to improve working conditions), environmental and social advocates have pointed out some of the report's inconsistencies.
Shutterstock
And although Greenpeace East Asia called H&M one of its leaders in their Detox Catwalk report last month for eliminating toxic perfluorinated chemicals in its products and banning the use of endocrine disrupting APs/APEOs and phthalates during manufacturing, the whole buy-and-discard mentality of fast fashion has been called into question.First, Quartz shed light on the Swedish fashion giant's use of cotton. While the company is the world's number-one user of organic cotton, only 13.7 percent of the cotton H&M uses is organic. As we mentioned before, cotton is one of the most toxic crops in the world. The Organic Consumers Association says that cotton uses more than 25 percent of all the insecticides in the world and 12 percent of all the pesticides. Cotton is also incredibly water-intensive. The World Wildlife Fund says it takes 20,000 liters of water to produce one kilogram of cotton-the equivalent of a single T-shirt and a pair of jeans.

As Quartz pointed out, H&M manufactures at least 600 million items annually for its 3,200 stores around the world, and that's not even including its thousands of subsidiary brand stores, such as COS. The fashion chain also plans to open a net total of 400 new H&M stores and nine new online markets this year alone.

Fast fashion and e-commerce have presented people with more shopping choices than ever before, in turn causing more waste as more and more clothes are being discarded for new items. In fact, the average U.S. citizen tosses around 70 pounds of clothing and other textiles a year.

"Fundamentally, there is a disconnect between the idea that you are selling a tremendous amount of clothing in fast fashion and that you are trying to be a sustainable company," said Linda Greer, who, as Natural Resources Defense Council ′s (NRDC) senior scientist and director of Clean By Design, has helped H&M clean up its chemical-intensive textile dyeing and finishing process.

NRDC has partnered up with H&M and other prominent brands such as Target, Gap Inc. and Levi Strauss and Co. through the Clean By Design program to improve their environmental practices in textile mills in China. NRDC produced a new report last week which found that these sustainable fashion leaders save $14.7 million annually through major cuts in water, energy and chemical use.

"Great fashion can also be green fashion. Although apparel manufacturing is among the largest polluting industries in the world, it doesn't have to be," said Greer. "There are enormous opportunities for the fashion industry to clean up its act while saving money, and Clean By Design offers low-cost, high-impact solutions to do just that."

In addition to fast fashion's environmental input, another major concern is the poor conditions of the textile workers, especially in light of the 2013 Rana Plaza garment factory collapse in Bangladesh where more than 1,100 workers were killed (H&M did not have a contract with that factory.)

In 2013, the brand committed to paying 850,000 textile workers a "fair living wage" by 2018. The sustainability report said H&M is testing out a "pay-structure improvement method" in two factories in Bangladesh and one in Cambodia, where H&M is the sole client. The report said that its first evaluation has been carried out in its Cambodian factory and that "overtime has decreased, wages have risen, productivity has increased and dialogue between employer and employees has improved."

However, the Clean Clothes Campaign, an alliance of garment industry labor unions and NGOs, has criticized the brand's latest report for having "no real figures to show progress towards this goal" of a fair living wage.

"H&M's report does not accurately reflect the reality on the ground in Cambodia or Bangladesh and their PR rings hollow to workers who are struggling everyday to feed their families," said Athit Kong, Vice President of the Cambodian garment workers' union C.CAWDU. "A 'sustainability' model that is put forth and wholly controlled by H&M but is not founded in genuine respect for organized workers and trade unions on the ground is never going to result in real change for H&M production workers and only serves as a public relations façade to cover up systemic abuse."

Also what exactly is a "fair living wage," as defined by H&M? Bangladesh has the world's lowest minimum wage at $38 a month. Last November, Cambodia increased the monthly minimum wage for garment workers by 28 percent to $128, falling short of union workers' demands and creating the potential for further strikes in the country, the Wall Street Journal reported.

"Any kind of credible wage pilot project needs to have defined benchmarks and include clear and time-bound plans for making progress happen in all factories, not just the few," Clean Clothes Campaign's Carin Leffler said.

As the second biggest garment retailer in the world and the biggest buyer of clothes from Bangladesh, H&M could be a major player in changing the dirty textile industry for the better. H&M said their CEO Karl-Johan Persson has met twice with the Bangladeshi government and visited the Cambodian prime minister to discuss labor topics such as increasing the minimum wage and reducing overtime.

Earlier this year, the web documentary series Sweatshop: Dead Cheap Fashion took three young Norwegians-fashion blogger Anniken Jørgensen and fast fashion consumers Frida Ottesen and Ludvig Hambro-on a surprise trip to a Cambodian garment factory to work for a month. They were horrified to learn about the workers' impoverished conditions, where some workers and their families have died of starvation because they can't make ends meet due to low wages.

Although H&M has denied buying items from any of the shops featured in the show, as Ottesen said in episode five, "I can't understand why the big chains, like H&M, don't act? H&M is a big company with massive amounts of power. Do something!"

The truth is, cheap clothing has a real cost. "It is not fair that anybody sit 12 hours sewing and sewing until they collapse of dehydration and hunger," Hambro said. "And the truth is that we are rich because they are poor. We are rich because it costs us 10 Euro to buy a T-shirt at H&M, but somebody has to starve for you to be able to buy it."

YOU MIGHT ALSO LIKE

3 Companies Specializing in Organic Clothing for Kids

Companies Respond to Women's Call for Toxic-Free Products

7 Eco-Friendly Fabrics That Will Green Your Wardrobe

# data[].attributes.attachment_link.title
Who's Really Paying for Our Cheap Clothes?

# data[].attributes.attachment_link.description
Can the fast fashion industry ever truly be sustainable? Earlier this month, H&M; released its 110-page Conscious Action Sustainability Report, its 13th annual review of its green practices and efforts towards fair wages within its factories. Although many of its figures and initiatives are commenda...

# data[].attributes.body
Primjeni TEST 30 NOŠENJA - prilikom kupovine razmisli hoćeš li taj komad odjeće nositi barem 30 puta.

# data[].attributes.body
Kemikalije su jedna od glavnih komponenti naše odjeće.

Koriste se tijekom proizvodnje vlakana, bojenja, izbjeljivanja i mokre obrade svakog našeg odjevnog predmeta.

Neke od ovih tvari također su štetne za potrošača (izazivaju alergije, kancerogene,...).

# data[].attributes.body
OEKO-TEX sustav jamči da nijedan od ispitanih i certificiranih tekstilnih proizvoda ne sadrži štetne tvari koje bi mogle štetiti ljudskom zdravlju.

# data[].attributes.body
GOTS je skraćenica od Global Organic Textile Standard. To je certifikat koji jamči da je svaki korak procesa proizvodnje tkanine i odjeće ekološki prihvatljiv, organski i dio pravedne (fair trade) trgovine.

# data[].attributes.body
Fair trade je naziv za oblik nadzirane trgovine, pri kojoj su cijene za proizvode koje se plaćaju proizvođačima više od cijena na svjetskom tržištu. Na taj način se želi proizvođačima omogućiti veći i pouzdaniji prihod u odnosu na konvencionalnu trgovinu. Pokret zagovara plaćanja korektne cijena za proizvode te poštovanje socijalnih i ekoloških standarda u proizvodnji.

Fair trade pokret usmjeren je uglavnom na proizvode koji se proizvode u zemljama u razvoju koji se izvoze u razvijene zemlje.

# data[].attributes.body
Dragi učenici,
molimo Vas da ispunite kratku i anonimnu anketu o vašim potrošačkim navikama. Rezultate ćemo objaviti krajem tjedna.

# data[].attributes.body
Tvornica proizvodnje odjeće, Bangladeš.
Fotografija: NurPhoto/NurPhoto via Getty Images

Izvor : https://www.theguardian.com/fashion/2020/apr/07/fast-fashion-speeding-toward-environmental-disaster-report-warns

# data[].attributes.body
Film: The Machinists
Directed by Hannan Majid and Richard York

Izvor: https://www.youtube.com/watch?v=AOc9dhmScRY&t=3s

# data[].attributes.body
U većini zemalja u kojima se proizvode odjevni predmeti, nepročišćene otrovne otpadne vode iz tekstilnih tvornica izbacuju se izravno u rijeke.

Otpadne vode između ostalog sadrže otrovne tvari kao što su olovo, živa i arsen. One su iznimno štetne za život u vodi i zdravlje milijuna ljudi koji žive uz obale tih rijeka. Kontaminacija također dolazi do mora i na kraju se širi diljem svijeta.

https://www.sustainyourstyle.org/old-environmental-impacts

# data[].attributes.attachment_link.title
Fashion & Environment - SustainYourStyle

# data[].attributes.attachment_link.description
Cheap clothing is an affordable option for our pocket. But what is the real cost of that? Learn more about the impact of the fast fashion industry on the environment 🌏.

# data[].attributes.body
U proizvodnji tekstila koriste se velike količine i oko 3 500 različitih tvari i kemikalija. Od toga je 750 klasificirano kao opasno za zdravlje ljudi, a 440 kao opasno za okoliš.

Procjenjuje se da je oko 20% globalnog onečišćenja vode uzrokovano bojanjem i doradom tekstilnih proizvoda, što utječe na zdravlje radnika i lokalne zajednice.

Velika uporaba kemikalija u uzgoju pamuka uzrokuje bolesti i preranu smrt među uzgajivačima pamuka, zajedno s velikim onečišćenjem slatke vode i oceanske vode te osiromašenje tla.

Pranjem se kemikalije i mikroplastika ispuštaju u otpadnu vodu kućanstva. Procjenjuje se da se oko pola milijuna tona plastičnih mikrovlakana godišnje ispusti u ocean iz pranja tekstila na bazi plastike.

Izvor: https://www.eea.europa.eu/publications/textiles-in-europes-circular-economy/textiles-in-europe-s-circular-economy

# data[].attributes.body
Svaki put kada peremo sintetički odjevni predmet (poliester, najlon, itd.), mikrovlakana se ispuštaju u vodu, probijajući se u naše oceane. Mali vodeni organizmi gutaju ta mikrovlakna. To onda jedu male ribe koje kasnije jedu veće ribe i tako završavaju u našem prehrambenom lancu.

Jednim pranjem poliesterske odjeće u perilici rublja može se ispustiti 700 tisuća mikroplastičnih vlakana.

https://www.sustainyourstyle.org/old-environmental-impacts

https://www.europarl.europa.eu/news/hr/headlines/society/20201208STO93327/utjecaj-proizvodnje-tekstila-i-tekstilnog-otpada-na-okolis-infografika

# data[].attributes.body
Ugljični otisak je mjera ukupne količine stakleničkih plinova ispuštenih u atmosferu kao rezultat djelovanja izravnog ili neizravnog djelovanja pojedinca, organizacije ili države. Obično se mjeri u tonama CO2e.

# data[].attributes.body
Kad Sunčeva svjetlost dospije na površinu Zemlje, dio te energije apsorbira se i zagrijava tlo i oceane. Ostatak energije vraća se u svemir, ali dio biva zatočen u atmosferi i zagrijava Zemlju. To se naziva "efektom staklenika" jer atmosfera funkcionira kao staklo u stakleniku – zagrijava unutrašnjost.

Do efekta staklenika dolazi jer Zemljina atmosfera sadrži plinove kao što su vodena para, ugljični dioksid, metan i dušični oksid (oni se zovu staklenički plinovi). Efekt staklenika inače drži naš planet na ugodnoj temperaturi.

No, ljudske aktivnosti povećavaju količinu stakleničkih plinova u atmosferi čime se dodatno pojačava efekt staklenika i povećava temperatura Zemlje.

https://ec.europa.eu/clima/sites/youth/causes_hr

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Our planet, future - European Commission

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Mi smo odgovorni

Te su promjene nastupile zbog prirodnih uzroka, poput promjena nagiba planeta, Sunčeve aktivnosti i oceanskih struja. No promjene kojima svjedočimo danas drugačije su - odgovorni smo mi! Ispuštanjem u atmosferu više plinova koji će zatočiti toplinu uzrokujemo iznimno brz porast temperature na Zemlji.

Malo znanosti

Kad Sunčeva svjetlost dospije na površinu Zemlje, dio te energije apsorbira se i zagrijava tlo i oceane. Ostatak energije vraća se u svemir, ali dio biva zatočen u atmosferi i zagrijava Zemlju. To se naziva "efektom staklenika" jer atmosfera funkcionira kao staklo u stakleniku - zagrijava unutrašnjost.

Do efekta staklenika dolazi jer Zemljina atmosfera sadrži plinove kao što su vodena para, ugljični dioksid, metan i dušični oksid (oni se zovu staklenički plinovi). Efekt staklenika inače drži naš planet na ugodnoj temperaturi.

No, ljudske aktivnosti povećavaju količinu stakleničkih plinova u atmosferi čime se dodatno pojačava efekt staklenika i povećava temperatura Zemlje.

Klimatske promjene uzrokuje povećanje temperature Zemlje (globalno zagrijavanje) koje nastaje zbog dodavanja više stakleničkih plinova u atmosferu nego što ih normalno nastaje.

Ti dodatni staklenički plinovi uglavnom potječu od izgaranja fosilnih goriva radi proizvodnje energije, ali i iz drugih ljudskih aktivnosti, poput sječe prašuma, poljoprivrede, farmskog uzgoja životinja i proizvodnje kemikalija.

Vremenske prilike i klima različite su, ali povezane stvari. Vremenske prilike opisuju svakodnevne uvjete na određenom mjestu - primjerice, jednog dana može biti oblačno i kišno, a drugog sunčano.

„Klima" pak opisuje prosječne vremenske uvjete na nekom mjestu kroz relativno duga vremenska razdoblja (npr. 30 godina). Pustinje, primjerice, imaju toplu i suhu klimu, dok su regije Arktika i Antarktike hladne i suhe.

Globalno zagrijavanje i klimatske promjene
Globalno zagrijavanje opisuje trenutačan porast Zemljine temperature. To je samo jedna od značajki klimatskih promjena. Klimatske promjene odnose se na razne i brojne učinke globalnog zatopljenja na Zemljin klimatski sustav.

Među njima su podizanje razina mora, topljenje ledenjaka, promjena uzoraka padalina, veća učestalost ekstremnih vremenskih prilika (npr. poplave koje nastaju u kratkom vremenu, toplinski udari), promjene trajanja godišnjih doba i promjene uroda.

Znaš li?

Znaš li?

Između 1990. i 2018. u EU emisije stakleničkih plinova smanjene su 23 %.

Zagrijavanje

Godine 2019. Zemlja je bila oko 1,5 °C toplija nego u kasnom 19. stoljeću, a smatra se da će prosječna globalna temperatura tijekom idućeg stoljeća još više rasti. 1,5 °C možda ne zvuči strašno, ali razmotri sljedeće:

Većina dosadašnjeg zagrijavanja dogodila se u zadnjih nekoliko desetljeća, što znači da povećanje temperature ubrzava.

Ne zaboravi da je to prosječno povećanje: neka su mjesta postala puno toplija, a druga hladnija. Primjerice, Arktik je u zadnjih 60 godina postao znatno topliji te bi u ljeto 2040. mogao biti posve bez leda. Europa se zagrijava brže od ostalih svjetskih područja.

Prema nekim istraživanjima temperatura Zemlje tijekom zadnjeg ledenog doba bila je samo oko 4 °C niža nego u kasnom 19. stoljeću.

Pitaj znanstvenika

Koliko su ozbiljne klimatske promjene?

Naš se planet brzo zagrijava. Te promjene uzrokovane su ljudskim aktivnostima i počinjemo sagledavati posljedice širom svijeta.

Što više poremetimo klimu, veći su rizici od opasnih promjena te će biti teže i skuplje ograničiti buduće promjene i prilagoditi se neizbježnim utjecajima. Prije kraja ovog stoljeća prosječna temperatura površine Zemlje mogla bi narasti za 4 °C ili više u odnosu na razine prije industrijske revolucije ako odmah ne reagiramo i smanjimo emisije stakleničkih plinova.

- dr. Jolene Cook, klimatologinja

Ugljikov ciklus - uvijek u pokretu

Ugljik je posvuda i u svim živim bićima, pa tako i u tebi! No, ugljik nije stalno na jednom mjestu.

On se kreće iz jednog dijela planeta u drugi i mijenja oblik. Npr. ugljik postoji u zraku uglavnom kao plin (ugljični dioksid ili CO ₂) koji apsorbiraju biljke, primjerice drveće, i oceani.

Na tlu životinje, među kojima smo i mi, uzimaju ugljik kad jedu biljke i izdišu ga tijekom disanja. Kad biljke i životinje umru, njihovi ostaci propadaju i raspadaju se, stvarajući ugljik koji se tada opet apsorbira u Zemlju.

Ugljikov ciklus održava omjer plina u atmosferi manje ili više stabilnim tijekom tisuća godina.

Međutim, tu krhku ravnotežu narušavaju ljudske aktivnosti u kojima se CO ₂ ispušta brže nego što se on može prirodno ukloniti ili se pak smanjuju prirodne zalihe ugljika, primjerice sječom šuma i prašuma.

Time se povećava količina CO ₂ u atmosferi, a kako je CO ₂ staklenički plin, to uzrokuje povećanje Zemljine temperature.

Znaš li?

Znaš li?

Bez efekta staklenika prosječna temperatura na Zemlji bila bi prohladnih -18 °C umjesto ugodnih 15 °C koliko je danas - bilo bi to prehladno za život biljaka i životinja, uključujući i nas!

Je li ozonska rupa odgovorna za klimatske promjene?

Ne!
Ozon je vrlo koristan plin u visokim slojevima atmosfere koji apsorbira štetno Sunčevo ultraljubičasto zračenje.

Kad su znanstvenici shvatili da plinovi iz hladnjaka i aerosoli koje je napravio čovjek rade rupu u ozonskom sloju, međunarodna zajednica odlučila je povući ih postupno iz upotrebe. Sastavljen je sporazum pod nazivom Montrealski protokol o postupnom smanjenju upotrebe tih opasnih tvari koje se zovu klorofluorougljici (freoni, CFC).

Ti su napori tako uspješni da će se do sredine 21. stoljeća ozonski sloj posve oporaviti. Nažalost, CFC-ove i spojeve koji su ih naslijedili ubrzo su zamijenili fluorirani plinovi poznati i kao F-plinovi. Oni ne utječu na ozonski sloj, ali su snažni staklenički plinovi. I opet je svijet odlučio nešto poduzeti: svih 198 država potpisnica Montrealskog protokola pristalo je ograničiti proizvodnju i upotrebu tih štetnih plinova. EU je sada vodeća u svijetu po ograničavanju njihove upotrebe i pronalasku zamjena. Do 2030. emisije F-plinova u EU-u bit će smanjene za dvije trećine u usporedbi s razinama iz 2014.

Znaš li?

Znaš li?

Znaš li da Europska unija ima vlastiti program lansiranja satelita za promatranje Zemlje? Zove se Copernicus (Kopernik) i najnapredniji je sustav na svijetu za promatranje planeta. Copernicus čini šest linija satelita Sentinel (Stražar) koji znanstvenicima šalju slike kopna i mora u visokoj razlučivosti. Slike može koristiti svatko, i to besplatno, u različite svrhe među kojima je praćenje promjena u klimi i okolišu.

Fosilna goriva

Fosilna goriva, primjerice ugljen, ostaci su drevnih biljki i životinja duboko pod zemljom otprije više milijuna godina, pretvoreni u spojeve koje se mogu koristiti kao gorivo.

Znaš li?

Znaš li?

Između 1990. i 2018. u EU emisije stakleničkih plinova smanjene su 23 %.

Znaš li?

Znaš li?

Bez efekta staklenika prosječna temperatura na Zemlji bila bi prohladnih -18 °C umjesto ugodnih 15 °C koliko je danas - bilo bi to prehladno za život biljaka i životinja, uključujući i nas!

Znaš li?

Znaš li?

Znaš li da Europska unija ima vlastiti program lansiranja satelita za promatranje Zemlje? Zove se Copernicus (Kopernik) i najnapredniji je sustav na svijetu za promatranje planeta. Copernicus čini šest linija satelita Sentinel (Stražar) koji znanstvenicima šalju slike kopna i mora u visokoj razlučivosti. Slike može koristiti svatko, i to besplatno, u različite svrhe među kojima je praćenje promjena u klimi i okolišu.

# data[].attributes.attachment_link.title
Causes - Our planet, future European Commission

# data[].attributes.attachment_link.description
Mi smo odgovorni Te su promjene nastupile zbog prirodnih uzroka, poput promjena nagiba planeta, Sunčeve aktivnosti i oceanskih struja. No promjene kojima svjedočimo danas drugačije su - odgovorni smo mi! Ispuštanjem u atmosferu više plinova koji će zatočiti toplinu uzrokujemo iznimno brz porast temperature na Zemlji.

# data[].attributes.body
Životni vijek jednog odjevnog komada postao je sve kraći. Kao rezultat toga stvaramo sve više i više tekstilnog otpada. Jedna obitelj u zapadnom svijetu baci u prosjeku 30 kg odjeće svake godine.

Sintetička vlakna, poput poliestera, su plastična vlakna, stoga nisu biorazgradiva i može im trebati i do 200 godina da se razgrade. Sintetička vlakna koriste se u 72% naše odjeće.

Samo 15 % naše odjeće se reciklira ili donira, a ostatak ide izravno na odlagalište otpada ili se spaljuje.

3 godine je prosječni životni vijek jednog komada odjeće.

5.2 % otpada u našoj okolini čini tekstil.

https://www.sustainyourstyle.org/old-environmental-impacts

# data[].attributes.body
U toku mjeseca studenog od 20. – 28. studenog obilježava se EUROPSKI TJEDAN SMANJENJA OTPADA s ciljem promicanja aktivnosti podizanja svijesti o održivom upravljanju resursima i otpadom.

U Učeničkom domu Maksimir obilježit ćemo ga informiranjem učenika o posljedicama modne industrije na okoliš i život ljudi.
Modna industrija drugi je najveći zagađivač okoliša na svijetu. U proizvodnji tekstila (odjeće) koriste se velike količine kemikalija, iskorištavaju se i zagađuju prirodni resursi poput vode i tla te se su često ugroženi zdravlje i minimalna ljudska prava radnika tekstilne industrije.

# data[].attributes.body
Tijekom tjedna moći ćete saznate više o problemu brze proizvodnje i potrošnje odjeće i ostalih tekstilnih proizvoda i što možete učiniti kako bi dali svoj doprinos u očuvanju naše Planete.

Za četvrtak 25. studenog pripremili smo kreativne radionice prenamjene odbačenog tekstila. Na taj način korištenim tkaninama dati ćemo drugu priliku te na taj način potaknuti kreativnost, smanjiti otpad  i  uštedjeti novac.

Na kraju tjedna biti će organiziran nagradni kviz gdje ćete moći pokazati naučeno. Najbolje ćemo nagraditi prigodnim nagradama.

# data[].attributes.body
Industrijski rast i razvoj doveo je do povećanje blagostanja ljudi što je za posljedicu imalo rast količine otpada te nastanak globalnog ”ekološkog” problema.

Jeste li znali da je za proizvodnju jedne majice kratkih rukava potrebno 2700 litara pitke vode, a nosimo ju u prosjeku šest puta prije nego što ju bacimo u otpad?

Svaki odlazak u kupovinu ima za posljedicu gomilanje velike količine otpada. Stalna proizvodnja novih odjevnih predmeta po vrlo niskim cijenama dovela je do velikog povećanja količine odjeće koja se proizvodi i baca.

Proizvodnja i potrošnja odjeće, obuće i ostalih tekstilni proizvoda doprinosi onečišćenju voda, emisijama stakleničkih plinova i gomilanju otpada na odlagalištima.

# data[].attributes.body
U dvorištu našeg Doma nalazi se kontejner za tekstil  Socijalne zadruge Humana Nova u koji možete staviti odjeću koju više ne nosite, a oni će ju adekvatno zbrinuti.
Humana Nova je društveno poduzeće koje doprinosi održivom razvoju lokalne zajednice zapošljavanjem osoba s invaliditetom i drugih društveno isključenih osoba koje u zadruzi svakodnevno izrađuju nove proizvode od odbačenog tekstila.

# data[].attributes.body
Pogledaj film

Izvor: https://www.youtube.com/watch?v=5-0zHqYGnlo&t=4s

# data[].attributes.attachment_link.title
The True Cost: Who Pays the Real Price for YOUR Clothes | Investigative Documentary