# data[].attributes.body
Ahány nyelvet beszélsz, annyi embert érsz? Annyi bizonyos, hogy a kétnyelvűség sok kognitív képességhez hozzátesz, de szerintem ezt a tudást máshogy is meg lehet szerezni.

# data[].attributes.attachment_link.title
Mi az a kétnyelvűség, és miért érdekes nekünk?

# data[].attributes.attachment_link.description
Ahány nyelvet beszélünk, annyi embert érünk – szokták mondani, ezzel azt sugallva, hogy több nyelv ismeretével képesek vagyunk saját emberi értékünket növelni. Van-e ennek létjogosultsága? Ha igen, akkor mi az?

# data[].attributes.body
Ez egy tanulmány arról, hogy a kétnyelvű gyermekek fonológiai tudatossága jobb-e mint az egy nyelvet beszélőknél. Kontrollcsoporttal vizsgálták ezt a képességet, s kiderült, hogy igen, a kétnyelvű gyerekek jobb eredményeket értek el.

# data[].attributes.body
Bemutatkozik a Habakukk kétnyelvű bölcsőde és óvoda.

# data[].attributes.attachment_link.title
Kétnyelvű óvodai nevelés – német-magyar, angol-magyar kétnyelvű csoportok

# data[].attributes.attachment_link.description
A kisgyermek értelmi és érzelmi fejlődésének középpontjában áll anyanyelvének elsajátítása, melyen keresztül egész személyisége fejlődik. Erre a „nyelvek” iránti nyitottságra alapozható a kisgyermekkori idegen nyelvi nevelés is, mely azokra a nagyon kedvező, csakis ebben az életkorban rejlő speciális adottságokra épít, amelyek az anyanyelv tanulásához való időbeli közelségből fakadnak és később fokozatosan eltűnnek:

# data[].attributes.body
Nemcsak emberek, területek is lehetnek többnyelvűek. Nyelvi érintkezéskor gyakori a szavak kölcsönzése, nyelvek keveredhetnek is.

# data[].attributes.attachment_link.title
Többnyelvűség és nyelvi érintkezés | hu.languagesindanger.eu

# data[].attributes.attachment_link.description
A többnyelvűség a világ számos részén hozzátartozik a mindennapi élethez, de mi mindent értünk többnyelvűségen? Egyrészt egyéni többnyelvűségnek nevezzük azt, ha valaki két vagy több nyelvet ismer és használ. Többnyelvűnek nevezzük továbbá azokat a társadalmakat, illetve államokat is, amelyeknek tagjai különféle helyzetekben egynél több nyelvet használnak. A többnyelvűség alapvetően egynél több nyelv rendszeres használatát jelenti (ld. még Bartha 1999, Borbély 2014). A közhiedelemmel ellentétben a világ népességének többsége két- vagy többnyelvű, az egynyelvű beszélők tehát kisebbségben vannak, ezért az emberiség nagyobb részének a többnyelvűség és a többnyelvű élethelyzet a természetes.

# data[].attributes.body
A CLIL órákon vagy az óra egy bizonyos részén - egy vagy több általános tantárgyat idegen nyelven oktatnak. A módszer a tanulás folyamatát helyezi a középpontba.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Jó-e az, ha nem az idegen, illetve környezetnyelvet tanítják tantárgyon keresztül, hanem a tantárgyat egy másik nyelven keresztül?

Szakközépiskolai tanárként szívesen végzek el olyan online kurzusokat, amelyek új módszerekre tanítanak meg, hogy mindennapi oktató tevékenységemet színesíthessem. Így nem is olyan régen részt vettem egy Teacher Academy-kurzuson, amely annyira elgondolkodtatott, mint még eddig egyik képzésük sem: A CLIL (Content and Language Integrated Learning - Tartalmat és Nyelvet Integráló Tanulás) módszert taglalja, annak módszertanát közvetíti, azaz a nyelvtanítás és a szakmai tartalom összekapcsolásáról van szó.

Viszonylag új ez a módszer, a CLIL kifejezést 1994-ben David Marsh alkotta meg. Én, aki a szakközépiskolában (mint sokan mások itt, Vajdaságban) a szakmai tárgyak egyikét ennél korábban is szerbül tanultam, immár több mint 30 éve, e szerint a módszer szerint sajátítottam el a szerb gazdasági szakkifejezéseket és a könyvvitelt is - anélkül, hogy az adott módszert akkoriban nevén neveztük volna.

A CLIL-megközelítés a kétnyelvű oktatás számos alkalmazható modelljének egyike, az oktatás minden ciklusában alkalmazható, és integrált nyelvi és nem nyelvi tanulást fed le, tehát a CLIL-órákat úgy szervezik, hogy egy vagy több általános tantárgyat részben idegen nyelven oktatnak. Az oktatók nem beszélik kötelezően anyanyelvi szinten az adott nyelvet. A módszer célja tehát nem kizárólag az idegen nyelv oktatása, hanem az adott tantárgy tartalmának elsajátítása is. A CLIL tehát egy olyan oktatási módszertan, amely tanítás helyett a tanulás folyamatát helyezi a középpontba, és a befogadás hatékonyságára koncentrál.

Európa számos országban alkalmazzák ezt a módszert. Magyarországon a nyolcvanas évek vége óta hangsúlyozottan nem a nyelvet tanítják tantárgyon keresztül, hanem a tantárgyat a nyelven keresztül. Az órákon az idegen nyelvet csak 25 százalékban használják, a diákokat anyanyelvükön való megszólalásra is buzdítják az anyanyelvű tanárok, akik az órák csak bizonyos részeit tartják idegen nyelven.

Szerbiában 2000-ben az Oktatási Minisztérium a Világbank és az Európa Tanács segítségével az oktatási rendszer modernizálására indított egy olyan projektet, amely tartalmazta az idegen nyelvek tananyagának korszerűsítését. A kétnyelvű oktatás itt először a 2004/05-ös tanévben került bevezetésre egy belgrádi általános iskolában és egy gimnáziumban francia és olasz nyelven. A 2017/18-as tanévtől viszont már Szerbia más városaiban is alkalmazták: Újvidéken, Karlócán, Valjevóban, Nišben, Pirotban, Szávaszentdemeteren, Zentán, Aleksinacon, Gornji Milanovacon, Szabadkán, Tavankúton, Verbászon és Pancsován is. E módszert itt sem az idegen nyelv új tanítási módszereként alkalmazták, hanem egy olyanként, amely innovatívan kapcsol össze két tanítási módszert. A CLIL tehát lehetőséget ad a tanulók minden képességének kihasználására, azaz minden kompetencia fejlesztésére. Számos tanulmány is készült a módszer hatékonyságáról, amelyben a CLIL tanítási módszer szószólói úgy vélik, hogy a nyelvtanulás és a nyelvtudás fejlesztése mellett a következőket is elősegíti: tartalmi ismeretek elsajátítása, kognitív készségek fejlesztése, kommunikációs érzékenység fejlesztése, metanyelvi képességek fejlesztése, gondolkodási rugalmasság kialakulása, kreativitás fejlesztése.

A szerbiai iskolákban egyre gyakrabban válik gyakorlattá, hogy a tanulók közvetlen kapcsolatba lépnek (akár online, akár középiskolai csereprogramokban) más országok diákjaival, és így az angol vagy más idegen nyelv használatával ismerkednek meg más nemzetek kultúrájával. E célt szolgálják az eTwinning projektek is, amelyek online valósulnak meg két vagy több iskola virtuális találkozói által.

A módszer tehát, ha nem is mindenütt, de jelen van a szerbiai oktatásban is. Ez nehézségeket okozhat a tanulóknak, de kihívást, motivációt is jelenthet. Szabó Mónika közgazdasági technikus a kétezres évek elején fejezte be középiskolai tanulmányait, és az egyik szaktantárgyat mind a négy iskolaévben szerb nyelven tanulta.

- Én jól beszéltem a szerb nyelvet már általános iskolás koromban is, de a szaktantárgy tanulása bizony kezdetben nehézségeket okozott. Nem értettem a szakkifejezéseket, és csak az első iskolaév végén kristályosodott ki, hogy mi mit is jelent, mivel addigra már egyéb, anyanyelven tanult szaktantárgyból is szereztünk ismereteket. A munkám során a szerb szakmai nyelvet használom, természetesen az ügyfelekkel magyarul is beszélek. Ezért nem bánom, hogy már elhelyezkedésemkor tudtam, mi mit jelent. Úgy gondolom, nem lett ez a fajta tanulás a káromra, azt leszámítva, hogy ha az anyanyelvemen tanultam volna, biztosan mind kitűnő osztályzatokat kapok, így meg voltak kicsit gyengébb jegyeim is. Azt gondolom, hogy aki itthon marad, annak mindenképp ismerni kell a szerb nyelvet, sőt szakmai szempontból a szaknyelvet is - mondja.

Börcsök Margarita óbecsei pszichológus szerint a CLIL-módszer esetében a szakmai és a nyelvi ismereteken túl nagyon kell érteni a kétnyelvűség pszichológiáját is.

- Teljesen kétnyelvű szakemberként tapasztalatból és egyetemista gyermekeim tapasztalatából azt mondom, hogy ha valaki itt érvényesülni akar, akkor muszáj tudnia az állam nyelvét. Ha nem tudja, akkor többszörös erőt, időt, ideget, lelkiállapotot, érzelmet kell beleölni, hogy ugyanott legyen, ahol az van, aki a saját nyelvén tanul. Ezért úgy vélem, hogy rögtön az elején a CLIL-lel sem egyenlők a starthelyzetek. A lényeg az, hogy nem a szaktantárgyak másnyelvű tanulásával kell kezdeni a másik nyelv tanulását, ráadásul, ha valaki tudja a nyelvet, az nem jelenti azt, hogy a szaknyelvet is ismeri. A kétnyelvű óvodákban is már teljesen két nyelven kellene tanítani, nemcsak a dalocskákat, hanem mindent. A CLIL lehet jó, ha személyre szabottan működik, és motiváló a tanulók számára, de nem lehet a CLIL-t szerintem külön módszerként tekinteni, hanem sokkal szélesebben, mint általános nyelvtanulást és nyelvtudást, mert nagyon nagy hatása van nemcsak a kognitív képességekre, hanem az egész személyiségre, az önbizalomra, a szocializációra, s így nagy felelősség is - nyilatkozta a pszichológus.
GALGÓ FERENCI Andrea

# data[].attributes.attachment_link.description
Jó-e az, ha nem az idegen, illetve környezetnyelvet tanítják tantárgyon keresztül, hanem a tantárgyat egy másik nyelven keresztül? Szakközépiskolai tanárként szívesen végzek el olyan online kurzusokat, amelyek új módszerekre tanítanak meg, hogy mindennapi oktató tevékenységemet színesíthessem.

# data[].attributes.body
A CLIL két fókusza a nyelv és a tartalom. A CLIL egyik legfontosabb jellemzője, hogy a tanulók életkora, nyelvtudása, az iskolai és tágabb kulturális, szociális és nyelvi környezet figyelembevételével igazítható az aktuális igényekhez.

# data[].attributes.attachment_link.description
CLIL: Content and Language Integrated Learning ‘Tartalmat és Nyelvet Integráló Tanulás’
A CLIL olyan kétfókuszú oktatási forma, melyben a tanuló számára idegen nyelven történik az ismeretanyag közvetítése és annak elsajátítása. Egymással összefonódva, együtt, egyszerre zajlik a nyelv és az ismeretanyag tanítása, tanulása.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Pályázóink hírei | Köznevelés

A CLIL egy oktatási módszertan, amely nem a tanítást, hanem a tanulás folyamatát helyezi középpontba, a befogadás hatékonyságára koncentrál.
2018 nyarán a Budapest IX. Kerületi Weöres Sándor Általános Iskola és Gimnázium által elnyert Erasmus+ pályázat keretében Kutassy Anna és Kocsis Judit Angliába utazhattak, hogy módszertani kurzuson vegyenek részt. Az ott szerzett tapasztalatokat most megosztják a hazai olvasóközönséggel is egy az általuk készített részletes, a CLIL oktatási irányzat komplex módszertanába is betekintést engedő összefoglalóval.
2018 nyarán a Budapest IX. Kerületi Weöres Sándor Általános Iskola és Gimnázium által elnyert Erasmus+ pályázat keretében ketten utaztunk Angliába, hogy módszertani kurzuson vegyünk részt. Azt reméltük, hogy a pedagógiai módszertantárunk bővítésével segíthetjük az itthoni oktatás fejlődését. A Cheltenham CLIL Humanites és Science and Maths tanfolyamokon megismerkedhettünk a CLIL (Content and Lanuage Integrated Learning) oktatási irányzat komplex módszertanával, ami egészen új perspektívát teremt a hagyományos oktatási keretekhez képest.

A CLIL nem a tanítást, hanem a tanulás folyamatát helyezi középpontba, a befogadás hatékonyságára koncentrál. Rendszerének minden eleme e hatékonyság növelését szolgálja. A módszer egyik fontos szegmense, hogy bizonyos tantárgyakat valamely idegen nyelven oktat, ezzel is szélesítve a tanulók látókörét és fejlesztve a sok területre kiható nyelvi kompetenciáikat. Sokan e módszer miatt hajlamosak a CLIL-t a kéttannyelvű oktatással azonosítani, pedig ez a módszer messze túlmutat a hagyományos kéttannyelvűségen, és kulcsa sokkal inkább pedagógiájában rejlik. Ezt az is igazolja, hogy a CLIL rendszerével működő iskolák hangsúlyozottan a tantárgyat tanítják a nyelven keresztül, és nem fordítva, valamint az órákon az idegen nyelvet csupán 25 %-ban használják, a diákokat anyanyelvükön való megszólalásra is buzdítják a szintén anyanyelvű tanárok, akik az óráknak csak bizonyos részeit tartják idegen nyelven.

A nyelvtanuláson kívül tehát rengeteg egyéb elemből áll össze ez a pedagógiai rendszer. Meghatározó fogalmai akollegialitás, a diákok közötti kommunikáció, az együttműködés, a kíváncsiság, a nyitott feladatok és az önálló tevékenység.

Érdemes először a megfelelő pedagógiai közeg kialakításának kérdését vizsgálni, hiszen rengeteg intézményben tudna hatékonyabban működni a tantestület néhány egyszerű szabály bevezetésével, amelyek a szoros együttműködésre épülnek. Nagyon hasznosnak találtuk az alábbi ötleteket:

Egyszerű önfejlesztő módszer a pedagógusok számára

Egy konkrét kérdést feltesz a pedagógus saját munkájával kapcsolatban egy számára problémás területre vonatkozóan (érdemes az azonos tantárgyat tanítóknak ugyanazt a kérdést vizsgálni az egységesség kialakítása érdekében)

Pl.: Milyen tevékenységre mennyi idő megy el pontosan az órán?

Egy hónapig vizsgálja az adott kérdést egy csoportban
Az alábbi táblázatban vezeti a tanórán a különböző tevékenységekkel eltöltött időt

A hónap végén egyénileg, vagy közösen értékelik a vizsgált kérdés eredményeit, és azok alapján dolgozzák ki a módszert a változtatásra.

Így a pedagógus biztosíthatja saját fejlődését, ami azért is fontos, mert diákjainkkal szemben alapvető elvárásnak tartjuk a fejlődést, és rendszeresen ellenőrizzük is annak mértékét, míg saját szakmai munkánk ellenőrzésére ritkán van kidolgozott és következetes módszerünk.

Hogyan érdemes értekezni?

Röviden (30-45 perc, inkább 30, maximum 45)

Fókuszáltan - Nem szabad hagyni, hogy a történetmesélés, panaszkodás irányába mozduljanak a megbeszélések, ezeknek inkább a személyes beszélgetésekkor van helyük

Tantárgyra koncentráltan (az értekezlet témája határozza meg, hogy milyen széles körben gyűljenek össze a tantestület tagjai, de a havi értekezleteket általában érdemes az azonos tantárgyat tanítók körében tartani)

1. „Slam" - Minden kolléga megoszt 1 percben a közösséggel egy éppen őt foglalkoztató fontos jelenséget (Ez lehet pozitív vagy negatív is, az a fontos, hogy valamilyen pedagógiai, módszertani kérdéskörhöz kapcsolódjon. Pl.: „Kipróbáltam ezt a feladatot, és nagyon motiválta a gyerekeket, szívesen megosztom azzal, akit érdekel."/ Kérlek, segítsetek, mert van egy alaposan kidolgozott feladatom, de valamiért nem működik jól, mit kellen rajta változtatni?"). Ez azért szükséges, hogy az együtt dolgozó pedagógusok megismerjék egymás problémáit, módszereit, és ne alakuljon ki az „eggbox szindróma", amikor egy intézményen belül egymástól karnyújtásnyira, mégis szeparáltan léteznek a tantestület tagjai. Az egy percben nyilván nem kerül sor a probléma részletes megbeszélésére, de a felvetést a későbbiek során a kollégák meg tudják tárgyalni

2. A pedagógusok megbeszélik az abban a hónapban vizsgált kérdéssel kapcsolatos tapasztalataikat és teendőiket

3. Az értekezlet végén megbeszélik, mi legyen a következő hónap központi kérdése

Ez a fajta közös munka elősegíti a kollegialitás fejlődését, együttműködésre és önreflexióra sarkall. Hosszútávon ez a folyamat egységesebb pedagógiai munkát és következetességet eredményezhet az intézményben.

Természetesen a pedagógusoknak nem csupán a biztos háttérmunkára kell koncentrálniuk. Az egyik legfontosabb feladatunk a motiváció megteremtése, a diákok érdeklődésének fenntartása és az önálló kritikai gondolkodásra való nevelés. A CLIL módszer nagy hangsúlyt fektet a tanulói tevékenységre az órán, hiszen ezáltal történhet meg a diákok valódi bevonódása. Fontos, hogy elkerüljük azokat a helyzeteket, amelyek csupán a tanulók egy szűk, eleve motivált csoportjának biztosítanak sikerélményt, mert így elveszítjük a csoport jelentős százalékának figyelmét (ezt a jelenséget az oktató az „ elesett katonák pedagógiájaként " emlegette).

További hasznos tippeket és esettanulmányokat a moderniskola.hu honlapon megjelent eredeti cikkben olvashatnak.
Utolsó módosítás: 2018.10.25.

Rovatok

Célcsoportok

Archívum

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
ha… clil - középpontban a tanulás folyamata - hírek - tempus közalapítvány

# data[].attributes.attachment_link.title
Úgy tanul a gyerek, ha... CLIL - középpontban a tanulás folyamata - Hírek - Tempus Közalapítvány

# data[].attributes.attachment_link.description
Tempus Közalapítvány oktatás, képzés területén működő szervezet, célja európai és nemzetközi mobilitási pályázatok koordinálása, szakértői segítségnyújtás. Úgy tanul a gyerek, ha... CLIL - középpontban a tanulás folyamata - Hírek - Tempus Közalapítvány

# data[].attributes.body
2017-ben 30 éves évfordulóját ünnepelte a kéttannyelvű oktatás Magyarországon. Ebből az alkalomból született ez a könyv Kovács Judit tollából, aki az ELTE TÓK Idegen Nyelvi és Irodalmi Tanszékének habilitált docense

# data[].attributes.attachment_link.title
A tartalom fontossága az idegen nyelvek oktatásában – is | Oktatáskutató és Fejlesztő Intézet

# data[].attributes.attachment_link.description
A tartalom alapú nyelvoktatás az idegen nyelvek tanításának egyik fontos új iránya. Lényegét a tanulmány egyik kulcsmondata fejezi ki: a nyelvtudás nem a nyelvtanulás célja, hanem eszköz ahhoz, hogy tágabb értelemben vett tudást szerezzenek vele, miközben a nyelvtudás szintje is emelkedik. A szerző részletesen elemzi a tartalom alapú nyelvoktatás tartalmi, tanári képességbeli és tanulási környezetbeli feltételeit. Ezek közül talán a legfontosabb, hogy a különböző tantárgyakban közvetített tananyagtartalmak képezzék a nyelvoktatás tartalmi alapjait. Ennek egyik lehetséges formája a különböző tárgyak idegen nyelveken történő tanítása.

# data[].attributes.body
Hiába kétnyelvűek a szülők, általában csak az egyik nyelv válik dominánsá. A kétnyelvűség azonban a gyermek számára mindenképpen előny.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Ahogy növekszik a kisbaba, gyarapodik a szókincse is, kérdés azonban, hogy egy kétnyelvű családban hogyan, milyen arányban oszlik meg a figyelme az apa- és anyanyelve között, milyen arányban képes elsajátítani ezeket. Érdemes-e tudatosan napi időkeretbe foglalni azt, hogy mikor milyen nyelven szólalunk meg a gyermek jelenlétében? Milyen óvodát, majd iskolát kell választanunk, hogy gyermekünk komfortosan érezze magát, ne zavarodjon össze, sem nyelvében, sem nemzeti identitásában?

Annyit mindenképp megállapíthatunk, hogy amennyiben a gyermek két nyelvet tanul a kezdetektől, egyiket az édesanyjától, a másikat az édesapjától, az egyik nyelv akkor is dominánssá válik az esetek többségében.

Ráadásul nagy a valószínűsége annak, hogy az egyik szülő nyelve megegyezik annak a társadalomnak, közösségnek a nyelvével, amelyben él a család, így ez is meghatározó szerepet tölt be a nyelvhasználat arányaiban. Emellett biztos, hogy az egyik szülő több időt tölt el a gyermekkel, így azt a nyelvet gyakrabban és nagyobb intenzitással fogja használni.
A másik, kevésbé használt, kicsit elhanyagoltabb nyelvét azonban sokféle módon és tudatosan lehet fejleszteni. Akár játékokkal, akár úgy, hogy hétvégén csak azt használja az egész család, akár a meseolvasást, a tévénézést, internetezést kizárólagosan azon az adott nyelven használva. Talán a legfontosabb szempont ebben a kérdésben, hogy ne legyen erőszak semelyik nyelv irányába, hanem gyermekünk természetesnek élje meg mindkét nyelven a megszólalást, illetve gondolkodást. Szintén fontos, hogy szülőként ne rivalizáljunk a nyelvhasználatok között, ne szidjuk le, ha a gyermek esetleg összekeveri a szavakat, vagy ha nem a „mi" nyelvünkön szólít meg bennünket.

Két magyar anyanyelvű anyukát kérdeztünk meg arról, hogy milyen előnyeit és hátrányait látják a kétnyelvű nevelésnek. Egyikük amerikai, másikuk cseh férfihoz ment feleségül, az apukák egyik családban sem beszélik a magyar nyelvet. Annamária és Bill Magyarországon élnek, Györgyi és Pavel viszont Prágában. A házasfelek egymással angol nyelven kommunikálnak.

Mindkét édesanya jellemzően az előnyökről tudott beszámolni, és arról, milyen nagy öröm és érték a kétnyelvű nevelés.

Hátránynak csupán azt az egy dolgot említették, hogy a nyelvi játékokat, a humort, a vicceket, illetve az irodalomban, költészetben, zenében megjelenő teljesen sajátságos, csak az adott nyelven érthető metaforákat, szimbólumokat nem tudják „családilag", közösen megélni, mert az édesapa teljes mértékben nem értheti meg.

Györgyi Prágában él, férje cseh
„Nem érzem igazán hátrányát a többnyelvűségnek. Talán csak annyit, hogy nálunk csak apa tud tanulni Danival, mivel a csehet még csak töröm, és ugye a kisfiunk itt, Prágában jár iskolába. De ez már inkább a szülők problémája, nekik kell jól beosztani ilyen esetben az anya- és apanyelvi nevelés idejét, megválasztani a módszereket, alkalmakat hozzá. A gyereknek viszont rengeteg előnye származik ebből a helyzetből. Lehet, hogy egy kicsit később tanulja meg a helyesírást, a nyelvtant, a kifejezéseket, de ügyesen utól tudja érni a társait. Nagy felelőssége van persze a pedagógusoknak abban, hogy a nem anyanyelvén tanuló gyermeket a közösség, a csoport vagy osztály ne közösítse ki, hanem „normális" társuknak tekintsék őt, a „különcségét" pedig értéknek tartsák.
Dani sokszor úgy oldotta meg az otthoni kommunikációt, hogy ha elmondott nekem valamit magyarul, utána az apjához fordult, és elmondta neki is csehül.
Itthoni, magyarországi környezetben csak magyarul hajlandó megszólalni, a kinti családdal pedig csak csehül beszél, hiába kérik, nem produkálja magát. A meséket mindkét nyelven ugyanúgy szereti hallgatni."
Annamária férje amerikai, Magyarországon élnek
„A gyerekek kétnyelvű nevelésében nem érzékelek semmiféle hátrányt. Bár a két nyelv nem azonos ütemben fejlődik, a második nyelv fejlődése beéri az első nyelvet kb. öt-hatéves korra. A gyerekek párhuzamosan sajátítják el mindkettőt, és tapasztalataim szerint három és fél-négy éves korukra különböztetik meg fogalmilag a két nyelvet. Ekkorra már értik, hogy két különböző rendszerről van szó.
A kétnyelvűségben nem fordítanak magukban egyikről a másikra, hanem az adott nyelven tanulnak meg gondolkodni, a világot értelmezni.
A nyelv kisgyerekkorban személyhez kötött, tehát anyával így, apával úgy kell beszélni. Sokáig nem is tudják ezt kivetíteni nagyobb körökre. Amikor például először voltunk a már két nyelven beszélő gyermekünkkel az apa hazájában, Amerikában, a kisfiunk a számára idegen emberektől érkező angol nyelvű kérdésre angolul válaszolt az apukájának, és kérte, hogy tolmácsolja a kérdezőnek. Hatéves korú gyermek már könnyedén fordít kérésre, vagy ha úgy érzi, valakinek szüksége van fordításra. A kétnyelvű nevelésben a két nyelv anyanyelvi szintű elsajátításán túlmenően a gyerekek két különböző kultúrát és gondolkodási struktúrát is megtanulnak, amiben otthonosan mozognak. Állítólag könnyebb lesz nekik egy harmadik nyelvet is megtanulni. Az egyedüli dolog, amit szülőként hiányolok a saját családunk életében, hogy a gyerekek nyelvi fejlődésének különböző aranyos-vicces stációit nem tudjuk megosztani a férjemmel, mert ez csak az adott nyelven érthető."
„Egy nyelvet megtanulni annyi, mint elsajátítani egy életformát." Ludwig Wittgenstein

Az óvodáskorú gyermekek többnyelvű neveléséről v. Puttkamer Emőkével beszélgettünk, aki az ELBE Puttkamer-Szathmáry Többnyelvű Képzési és Kulturális Alapítvány elnöke. Az Alapítvány Sopronban működteti a Többnyelvű Alternatív Szivárvány Óvodát, amelynek foglalkozási módszertana egyedülálló Magyarországon. A módszertan ötletgazdája Emőke, aki Németországban ment férjhez, így saját családjában a kétnyelvű kommunikáció jellemezte mindennapjaikat. A rendszerváltás után, 1995-ben hazatért, és a soproni pedagógiai főiskolán a német nemzetiségi óvodapedagógusok képzésében és a szombathelyi német tanárképzésben anyanyelvi lektorként vett részt. Emőke célja az volt, hogy a többnyelvű nevelésben egy új pedagógiai koncepciót vezessen be, ami hosszas tudományos kutatómunka eredményeként valósult meg, és 1999-ben egy nyertes uniós pályázat segítségével indult el. A kutatásokból kiderült többek között, hogy a különböző nyelvek hálózatos kapcsolódása hatéves kor alatt az anyanyelvi agyi központban beágyazódik, és így hosszútávon is használhatóvá válik.
„Óvodánk 2006 óta működik, ahol magyar, német és horvát nyelven foglalkozunk a gyerekekkel. Foglalkozásaink az élménypedagógiára épülnek az "egy személy-egy nyelv" módszer megvalósításával. A három óvodapedagógus megszemélyesíti az általa képviselt nyelvet. Játékos formában közvetíti annak kultúráját, ünnepeit, hagyományait, szokásait. A foglalkozások során mindhárom óvónő ugyanazt az eszköztárat használja: játékok, mesék, háromnyelvű könyvek, zene, énekek, tánc. Nagy hangsúlyt fektetünk az egészséges életmódra, környezeti nevelésre, amit partneróvodáinkkal (Wiener-Neustadt, Kópháza) határokon átnyúlva is megvalósítunk. A számítógép használatát a gyermekek a Németországban használatos „Schlaumäuse" játékos program segítségével sajátíthatják el, amely egyben autonóm személyiségük képzéséhez is hozzájárul."
Az óvoda 2016-ban részt vett az ELTE pszichológiai és pedagógiai tanszékének kutatásában, és a kutatás részeredményét összefoglaló kongresszuson elismerő oklevelet kapott. Ezt követően az új pedagógiai koncepció 2020-ban elnyerte az Európai Nyelvi Díj első helyezését.

„Az óvoda missziót tölt be a többnyelvűség elősegítésében, a más kultúrák tiszteletében - mindezt három nyelven. Ez különösen e határrégióban bír nagy jelentőséggel" - írták a szakértői bizottság véleményében.
Emőke elmondta, hogy az alkalmazott módszer hátrányával az elmúlt 14 év alatt nem találkozott.
„A többnyelvű gyermekek kognitív előnyeit tudományosan igazolták, kísérleti eredmények bizonyítják többek között a gyermekek jó problémamegoldó-kreatív képességeit, további nyelvek könnyebb elsajátítását. A többnyelvűség a szocializálódási folyamat fontos támogatója, és előnyösebb lehetőségeket is biztosít a nemzetközi munkaerő-piacon. A hozzánk járó gyerekek rendkívül toleráns viselkedésmódot sajátítanak el. Nyitottak, kíváncsiak, érdeklődők. Vegyes csoport lévén a nagyok szeretettel támogatják az apróbbakat.

A már korán kialakított európai szellemiség hozzájárul a szomszédos országokkal ápolt barátságos kapcsolathoz, a békés egymás mellett éléshez.
Ezeket az értékeket a legfiatalabb korosztályban elkezdve, játékosan, egymás kultúrájának és hagyományainak megismerésében és a nyelvek ápolásában lehet leginkább elsajátítani."
Az idősebb, kamaszkorú gyermek már teljesen tudatosan használja és irányítja az általa beszélt nyelveket, illetve nyelveken való gondolkodást. Ebben a korban a szülőnek már kisebb a felelőssége és feladata a két nyelv ápolásában, annál nagyobb a gyermeké, illetve a gyermeket oktató pedagógusé. Nyilván a szülőknek segíteniük kell abban, hogy a megfelelő oktatási intézménybe kerüljön a gyermekük, de utána rendkívül a fontos az egyéni szorgalom, illetve a tanárok megfelelő motivációja, hogy egyik nyelv se legyen elhanyagolva, elfeledve.
A Kőrösi Csoma Sándor Két Tanítási Nyelvű Baptista Gimnázium igazgatóját,Berczelédi Zsoltot kérdeztük a középiskolás korosztályról, illetve a pedagógiai módszerekről.
„Gimnáziumunkban három két tanítási nyelvű program is fut párhuzamosan (angol, német és orosz); ez a multikulturális közeg miatt is van így, mivel iskolánkban a diákság nagyjából 20 százaléka külföldi származású. A világ minden pontjáról érkezhetnek hozzánk diákok, sokan származnak Kínából és Oroszországból, de jelenleg is vannak diákjaink Németországból, Ausztriából, Angliából, Ausztráliából, Jemenből, Jordániából, Kazahsztánból, Iránból stb. Természetesen függ a képzéstől is a külföldi diákok aránya, mivel ők többnyire az angol-magyar képzésünket választják. Így ezekben az osztályokban a 20 százalékot általában meghaladja, míg a német-magyar és orosz-magyar képzésben nem éri el ezt a számot a külföldiek aránya. Lehetőségként tekintünk erre a sokszínűségre és büszkék vagyunk rá. Képzésenként változó, hogy mely tantárgyakat tanulják a gyerekek célnyelven, de alapvetően mind a célnyelvi, mind a magyar nyelvű órák módszerei és céljai hasonlóak. A nyelvi képzés központba helyezésével biztosítjuk diákjainknak, hogy gimnázium után bármilyen célnyelvi környezetben - legyen az egy angol egyetem vagy egy német cég - megállják a helyüket. A nyelven túlmenően minden tantárgynál odafigyelünk a tanítás minőségére, mert tapasztalataink alapján érettségi után a legkülönbözőbb irányokba mennek tovább a tanulók, és az oktatás minőségével kívánjuk biztosítani nekik a választás szabadságát. A modern módszerekkel, érdekesen átadott tudás mellett tanáraink kritikus gondolkodásra és egymás iránti tiszteletre, odafigyelésre nevelik a gyerekeket. Ehhez is hozzájárul a multikulturális környezet, hiszen a gyerekek szünetekben, egymás között tanulnak a nyitottságról és elfogadásról is. Emellett ez a típusú iskolai környezet fejleszti a problémamegoldási készségüket is. Gyorsabban megtanulnak csoportban dolgozni, hatékonyan kommunikálni is, mivel különösen a gimnáziumi évek elején fontos az összetartás, egymás segítése. Egy ilyen iskolában nemcsak a diákság, hanem a tanári kar is ugyanilyen sokszínű. Az iskolában összesen közel 20 nemzetiség dolgozik és tanul együtt. Mindennap tanulunk egymásról is, a különböző kultúrákról, de hisszük, hogy ezzel együtt saját magunkhoz és a saját kultúránkhoz is közelebb kerülünk. A két tanítási nyelvű képzés - minden előnye mellett - nincs nehézségek nélkül. Átlagon felüli szorgalmat és kitartást követel a tanulóktól, amire a felvételi folyamatunkban külön odafigyelünk."

A nyelvi fejlődés és fejlesztés tehát a kétnyelvű családoknál hatványozott feladatvállalás, sok tudatosságot, fantáziát igényel, ugyanakkor rengeteg csodálatos lehetőséget is rejt magában.

A fontos az, hogy gyermekünk biztonságban érezze magát, és nemcsak az édesanyjával és édesapjával, hanem anya- és apanyelvi életterében is megtanuljon otthonosan és természetesen kommunikálni.

„Az ember a nyelvében van otthon." Sárközi Mátyás

# data[].attributes.attachment_link.title
Anyanyelv, apanyelv - a többnyelvű nevelés előnyei és hátrányai

# data[].attributes.attachment_link.description
Minden szülő örömujjongásba tör ki, amikor meghallja gyermeke első szavát. Feljegyzi a babanaplóba vagy egy kis füzetbe, dátumozva, hogy sose feledje el.

# data[].attributes.body
Több olyan előnye is van a kétnyelvűségnek, melyek nem annyira köztudottak. A kétnyelvűség kitolhatja a demencia megjelenésének idejét, javulnak döntésképességeink, javítja a memóriát és az iskolai képességet.

# data[].attributes.attachment_link.title
A kétnyelvűség nem ismert előnyei - Tabula Fordítóiroda

# data[].attributes.attachment_link.description
Egy két nyelven felnövő gyermek a fordítói világ mellett az élet számtalan területén profitálhat. Cikkünkben rávilágítunk ezekre a területekre.

# data[].attributes.body
Vizsgálták, hogy a kétnyelvűség milyen hatással van az agyi funkciókra, illetve hátrányt szenved-e egy gyermek a beszédfejlődésben, ha kétnyelvű.

# data[].attributes.attachment_link.description
3.2. Közösségi és egyéni kétnyelvűség 3.2.1. Egyéni kétnyelvűség Mint láttuk, a kétnyelvű, kétnyelvűség fogalmaknak számos magyarázata létezik. Sok kutatás foglalkozik ma a kétnyelvűség agyi reprezentációjával, ezen a területen azonban még igazán jelentős kutatási potenciál van, ám a technikai lehetőségek az elmúlt évtizedek folyamán új távlatokat nyitottak meg a neurolingvisztikai kutatások előtt, amelyek központjába a beszédvizsgálatok, ezen belül is a kétnyelvű agy vizsgálata került. Korábbi tanulmányok során egyértelműen bebizonyosodott, hogy kétnyelvűek esetében a jobb hemiszféra erőteljesebben vesz részt a nyelvi funkciók használatában, mint egynyelvűeknél (Oksaar, 2003). A két nyelv elhelyezkedése az agyban egymáshoz képest kevéssé függ a második nyelv elsajátításának időpontjától, hanem inkább a második nyelvben elért kompetencia szintjétől. Azoknál az egyéneknél, akik a második nyelvet alacsonyabb szinten bírják, jelentős különbségeket mutatnak az agy aktivációs mintájában az 1. nyelvhez képest, ám csak a nyelv észlelésekor, míg a beszédprodukció területén nem. Ezzel ellentétben azoknak a kísérleti személyeknek az aktivitációs mintájuk, akik mindkét nyelven magas szintű nyelvi ismeretekkel rendelkeztek, hasonló volt akkor is, ha ők a második nyelvet később sajátították el. A második nyelven elért növekvő nyelvi kompetencia hatására hasonló kapcsolatrendszer épül ki az agyban, mint az első nyelv esetében (Herrmann-Fiebach, 2007:72-73, www.phil.uni-sb.de/romanistik/francescini/mehrsprachigkeit.html, 2004), (www.cns.mpg.de/institut/wissenschaft/bilingu d.xml 2004). A következő két képen a beszédprodukció során látható a nyelvek agyi reprezentációja korai és késői kétnyelvűek esetében (Herrmann-Fiebach, 2007:72-73). Az előbbi esetben a beszédreprezentáció egymástól külön zajlik a két nyelv esetében, a másik esetben, tehát a korai kétnyelvűeknél a beszédreprezentációban nagy átfedéssel találkozhatunk.

# data[].attributes.body
A gyermekek 4-5 éves korukig szivacsként szívják magukba a nyelveket. Elsősorban kétnyelvű szülőknél fogja a kisgyermek megtanulni mindkét nyelvet, de meggondolandó, hogy esetleg egynyelvű szülőként ilyen kicsi korban egy másik nyelvet is elsajáttítatni.

# data[].attributes.attachment_link.description
A hiánypótló baba-mama angol nyelvklub nyelvtanárát, Győriné Farkas Ágotát kértük arra, igazítson útba minket a témakörben.

# data[].attributes.body
Beszéljünk a gyermekhez mindkét nyelven, minél többet olvassunk, énekeljünk mindkét nyelven, ha használjuk megmarad.

# data[].attributes.attachment_link.title
7 módszer a gyermekek kétnyelvűségének fejlesztésére

# data[].attributes.attachment_link.description
A kétnyelvűség növeli az agy teljesítményét. Csatlakozzon az aFamilyToday Health programhoz, és tanuljon meg 7 módszert, amellyel mindennap megtaníthatja gyermekét anyanyelvére és idegen nyelveire.

# data[].attributes.body
100 éve még úgy hitték, hogy a kétnyelvűség a gyermek gondolkodását lassítja, viszont napjainkban egyre több kutatás lát napvilágot, mely a kétnyelvűség pozitív hatásait hangsúlyozza

# data[].attributes.attachment_link.title
Kétnyelvűség és nyelvi szocializáció - Kétnyelvűség

# data[].attributes.attachment_link.description
Az elmúlt évtizedekben megváltozott a kétnyelvűséggel kapcsolatos szemlélet, mivel a Föld lakosságának több mint felének a két- vagy többnyelvűség valamely formája jelenti a megszokott nyelvi környezetet. (Göncz, 2002).

# data[].attributes.body
Anyanyelv amin álmodunk, a nemzeti nyelv a nemzetállam kifejeződésének eszköze, a közigazgatásban a zavartalan kommunikáció eszköze, a nemzeti kultúra értékeinek hordozója, a nemzeti önazonosság alapvető eleme, nemzeti kulturális kincs. Az államnyelv az országban a többségi nyelv,amit jogi forma biztosít.

# data[].attributes.body
Az Európai Uniónak 24 hivatalos nyelve van. Az angol továbbra is hivatalos uniós nyelv. Az 1. rendelet rögzíti annak szabályait is, hogy az EU joganyagát mely nyelveken kell megszövegezni és kihirdetni, és hogy az uniós intézményeknek mely nyelven kell megfogalmazniuk a tagállamoknak, illetve a tagállamok lakosainak címzett dokumentumaikat.

# data[].attributes.attachment_link.title
Nyelvek, többnyelvűség, nyelvhasználati szabályok | Európai Unió

# data[].attributes.attachment_link.description
Az Európai Unió 24 hivatalos nyelve, többnyelvűség és az uniós intézmények nyelvhasználatára vonatkozó szabályok.

# data[].attributes.body
A többnyelvűség formálja az agyat. Ha a gyermek kétnyelvűként nő fel, az agya azonos területe kezeli mindkét nyelvet, ha felnőttként, az egy egy másik része fejlődik a második nyelv számára.

# data[].attributes.body
Gaál Ottó 27 nyelven tud beszélni. Rájött, hogy milyen összefüggések vannak a nyelvek között. Sikeresen adja tovább tudását.

# data[].attributes.body
A tanulmány a CLIL programban részt vevő tanulók nyelvi képességének és mentális rugalmasságának kevert módszertani vizsgálata. Átfogó tanulmány a második nyelvről és a magyarok idegen nyelv tudásáról. A résztvevők 13-14 éves általános iskolai tanulók.

# data[].attributes.body
Az oktatás a Nemzeti Alaptanterv, illetve a kéttannyelvű iskolák részére meghatározott kerettanterv alapján folyik. A tanmenetet úgy alkották meg, hogy az első két évben az anyanyelvi, az angol nyelvi és a matematikai képzésen van a hangsúly. Tanmenetük célja, hogy olyan diákokat bocsássanak ki az intézményből, akik akár a hazai elit középiskolákban, akár nemzetközi intézményekben is meg tudják állni a helyüket.

# data[].attributes.attachment_link.title
Miben más egy kéttannyelvű iskola, mint egy átlagos oktatási intézmény?

# data[].attributes.attachment_link.description
Akadnak olyan iskolák, melyeknek a pedagógiai programja úgy lett összeállítva, hogy alkalmazkodjon a gyorsan változó világ kihívásaira. (x)

# data[].attributes.body
Az írás arra keresi a választ, hogy 30 év alatt mennyire terjedt el ez az oktatási forma, illetve milyen nyelvtudásra és egyéb tudásra, képességre lehet szert tenni egy ilyen programban való részvétel eredményeként

# data[].attributes.headline
A kétnyelvűség hatása a beszédfejlődésre

# data[].attributes.subject
A kétnyelvűség hatása a beszédfejlődésre

# data[].attributes.body
Vajon hogyan élik meg a gyermekek, ha több nyelven beszélnek a családban? A gyerekek között óriási különbségek vannak, egy családon belül, ugyanolyan nevelési elveket követve lehet teljesen más a gyermekek beszédfejlődése.

# data[].attributes.attachment_link.title
Kétnyelvű gyermekek: milyen hatással van a beszéd fejlődésére a két anyanyelv?

# data[].attributes.attachment_link.description
Vajon hogyan élik meg a hétköznapokat a többnemzetiségű családok, ahol két vagy több nyelven folyik a csevej a vacsoránál?

# data[].attributes.body
Szinte törvényszerű a kisgyermekeknél a nyelvek keveredése, fontos, hogy mire a vegyes családból a gyermekek iskolába mennek, mindkét nyelvet jól beszéljék.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
A vegyes családban élő gyermekek olyan sajátos nyelvi környezetben nőnek fel, amely számos szempontból eltér az egynyelvű környezetben élőkétől. A legszembetűnőbb különbség az, hogy a kétnyelvű gyermekek által hallott megnyilatkozások egyik része az egyik nyelvhez, másik része a másik nyelvhez kapcsolódik. Ebből következik, hogy kevesebb nyelvi mintát kapnak az egyes nyelvekből, mint egynyelvű társaik. A kétnyelvű gyermekre az anyanyelv-elsajátítás során az a többletfeladat hárul, hogy megkülönböztesse és sikeresen szétválassza a környezetéből származó nyelvi információt.

Már az újszülöttek is képesek két nyelv megkülönböztetésére, ha azok ritmusa eltérő, és 2-4 hónapos kor között a hasonló ritmusú nyelvek elkülönítését is megtanulják.

Emellett nagyon korán érzékenyek lesznek a környezetből ismert nyelvek hangzásának szabályszerűségeire. Ez segíti a vegyes családból származó gyermekeket abban, hogy a környezetük eltérő nyelveit érzékeljék. Ennek fontos következménye az, hogy a kétnyelvű csecsemő a gőgicsélés időszakában mind a két nyelv hanglejtését használni tudja. Később, a beszéd kezdeti fázisában mindkét nyelv hangjait ki tudja ejteni, de előfordulhatnak „köztes nyelvi" hibák (pl. magyar-román az „ă" keveredik a „ö"-vel), ez legvalószínűbben akkor következik be, amikor a két ismert nyelv hangjainak jellemzői közel állnak egymáshoz.

Az első szavak kimondása a kétnyelvű gyermek esetében mindkét nyelvből származhat.

A kétszavas periódusban szintén megjelennek mindkét nyelv elemei, ekkor a legjellemzőbb a keveredés, amitől nem kell megijedni, ez a fejlődés természetes része. A szókincsben sokáig jelen van a kölcsönzés jelensége, és eleinte az is előfordulhat, hogy a szókincsük nagysága egy-egy nyelven kisebb, mint az azonos életkorú egynyelvű gyermekeké, de a későbbiekben, ha megmarad mindkét nyelvnek az állandó használata, ez az elmaradás csökken.

Ugyanígy a nyelvtani jelenségek szintjein is bekövetkezik az egyik nyelv kölcsönhatása a másikra.

Ilyenkor előfordulhat, hogy a mondatok a két nyelv sajátosságait egyaránt hordozzák. Az is megfigyelhető olykor, hogy a gyermek környezetében gyakrabban használt nyelvből meríti csak a nyelvtani elemeket, vagy mindkét nyelvből a számára egyszerűbb struktúrákat tanulja meg, és ezeket mindkét nyelvi közlésben felhasználja.

Fontos, hogy mire a vegyes családból származó gyermekek iskolába mennek, mindkét nyelvet jól beszéljék, és a kódkeverés csak olyan mértékű legyen, ami nem zavarja a könnyed kommunikációt egyik nyelven sem. Az iskolai tannyelvválasztásnál a szülőknek érdemes figyelembe venni, hogy a gyermek által ismert nyelv közül melyiken boldogul jobban, illetve erősíteni azt a nyelvet, ami az iskolai tanulásra szolgál majd.
A kétnyelvű gyerekek neveléséről, tényekről és tévhitekről írunk még a decemberi lapszámunkban, itt kérheted: Nőileg magazin, 2021. december Kiemelt képünk illusztráció: Shutterstock

# data[].attributes.attachment_link.title
Gyermekkori kétnyelvűség: nem kell megijedni a nyelvek keveredésétől

# data[].attributes.attachment_link.description
A gyermekkori kétnyelvűség két tipikus esete az egyidejű és az egymás utáni elsajátítás. Az egyidejű elsajátítás legtöbbször a vegyes családban felnövő gyermekekre jellemző, akik nagyobb eséllyel válnak kiegyensúlyozott kétnyelvűekké, azaz mindkét nyelvet

# data[].attributes.body
A szerző több javaslatot is tesz arra, hogyan segíthetünk a kétnyelvű környezetben nevelkedő gyermeknek.

# data[].attributes.attachment_link.title
A kétnyelvű gyermek (Dr. Navracsics Judit)

# data[].attributes.attachment_link.description
A kétnyelvűség hosszú évszázadokon át nem volt önálló diszciplína: vagy pszichológusok vagy nyelvészek foglalkoztak vele, sokszor pedig filozófusok elmélkedtek rajta. A 20. század elején kezdtek megjelenni a kétnyelvű gyermekek nyelvfejlődésének krónikái. A kétnyelvűség hosszú évszázadokon át nem volt önálló diszciplína: vagy pszichológusok vagy nyelvészek foglalkoztak vele, sokszor pedig filozófusok elmélkedtek rajta. A 20. század elején kezdtek megjelenni a kétnyelvű gyermekek nyelvfejlődésének krónikái. Ezek eleinte pusztán leíró jellegűek, s az alanyok többnyire a megfigyelő gyermekei voltak. A leíró jellegű vizsgálódásokat később a pszicholingvisztikai jellegűek kezdték felváltani, de igazán gomba módra a 70-es évektől kezdtek szaporodni a kétnyelvűségi leírások - most már mind pszicho-, mind szociolingvisztikai aspektusból. Ezek azonban nem, vagy alig jutottak el a magyar olvasóhoz, pedig már nagy az érdeklődők tábora - nemcsak nyelvtanárok, hanem más foglalkozású, de idegen nyelveket beszélők is tájékozódni szeretnének -, hogy miként lehetne gyermekeiket kétnyelvűvé nevelni. Kötetünk egyetemi tankönyv, kutatóknak és diákoknak szól elsősorban, de a szülőknek is szeretne eligazítást adni a kétnyelvűvé válás lehetőségeiről, rávilágítani a kétnyelvűség előnyeire. A szerző a Veszprémi Egyetem Alkalmazott Nyelvészeti Tanszékének adjunktusa. Számos tanulmányt közölt, több könyv társszerzője, az évente megjelenő Applied Linguistic Studies in Central Europe című sorozat szerkesztője. Megjelent 1999-ben.

# data[].attributes.body
"Az én tapasztalatom az, hogy a két- vagy többnyelvű környezetben élő gyermek kiegyensúlyozottabb lesz, ha az édesanyja a saját nyelvén beszél hozzá, mert például az adott nyelv hanglejtését, dallamát is hitelesebben közvetíti a gyermek felé, mint egy számára is idegen nyelvét."

# data[].attributes.attachment_link.title
Kétnyelvű a kisbabánk melyik az anyanyelv - BeszédAkadémia.hu

# data[].attributes.attachment_link.description
Kétnyelvű a kisbabánk melyik az anyanyelve? Mit nevezünk kétnyelvűségnek? Befolyásolja-e a kétnyelvűség a nyelvi fejlődést?

# data[].attributes.body
A szerző itt szintén azt boncolgatja, hogy hogyan hat a kétnyelvűség a beszédfejlődésre, mik a kétnyelvűség előnyei és hátrányai

# data[].attributes.body
Két nyelv, két tanár, egy óra

# data[].attributes.attachment_link.title
Bilingual Program - Két nyelv, két tanár, egy óra

# data[].attributes.headline
Dr. Navracsics Judit: tévhitek a kétnyelvűségről

# data[].attributes.subject
Dr. Navracsics Judit: tévhitek a kétnyelvűségről

# data[].attributes.body
Ha egy családban a szülők két nyelven beszélnek és egy harmadik nyelvet beszélő környezetben élnek, a gyermek teljesen jól el tudja sajátítani mindhárom nyelvet. Holisztikus nézet: nem tudja ugyanazt nyújtani mindkét nyelvet. A kétnyelvű gyermek másként működi, mit az egy nyelvű. Nem jó, ha csak az egyik nyelven vizsgáljuk és teszteljük a gyermeket, mert hamis képet kapunk, a két nyelv kiegészíti egymást, hol az egyiket, hogy a másikat használja. Sajnos a pedagógusok nincsenek kellőképpen kiképezve a kétnyelvű gyermekek kezelésére.

# data[].attributes.attachment_link.title
15 percben a kétnyelvűség néhány mítoszáról

# data[].attributes.body
Elég érdekesnek találta az anyagot? Kérem értékelje 1-5 skálán. Köszönöm!