# data[].attributes.body
Od profíků z Finska

# data[].attributes.headline
Inovativní přístup Finského vzdělávacího systému

# data[].attributes.subject
Inovativní přístup Finského vzdělávacího systému

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
V ekonomickém pilíři Indexu prosperity se Česko umístilo v první desítce. O budoucí prosperitě ale nejvíce napoví druhý pilíř, ve kterém zkoumáme vzdělávání, vědu a výzkum. Analýzy dlouhodobého růstu totiž ukazují, že jej ovlivňují cirka z poloviny inovace a ze čtvrtiny lidský kapitál. Ten není o ničem jiném než o schopnosti podporovat rozvoj individuálního talentu prostřednictvím vzdělání a získání kompetencí a znalostí. Schopnost inovovat stojí na vzdělání, ale i podpoře vědy a výzkumu a spolupráci mezi firmami a vědci.

Vzdělaná společnost je odolná vůči dezinformacím

Úroveň vzdělání je jedním z klíčových prvků prosperující společnosti. Ta se pak mimo jiné dokáže lépe bránit dezinformacím a propagandě států s nepřátelskými úmysly, jako např. v současné situaci, kdy dezinformátoři šíří nepravdivé informace o válce na Ukrajině. V tomto ohledu si Česko počíná v rámci Evropské unie spíše podprůměrně. Například v mediální gramotnosti, která je zásadní pro rozpoznávání dezinformací, se umístilo na 17. místě z 27 unijních zemí, vyplývá to z Indexu mediální gramotnosti, který pravidelně publikuje sofijský Institut otevřené společnosti. Lépe si naopak vedou mnohé severské státy, v čele žebříčku stojí Finsko, Dánsko, Estonsko a Švédsko.

Finsko je v mediální gramotnosti evropským premiantem. Už mnoho let má zkušenosti s ruskou propagandou, se kterou ale namísto vyvracení dezinformací bojuje rozvojem inovativního vzdělávání. Například už od roku 2014 se zde děti od věku šesti let učí kriticky číst mediální zdroje. Každý únor pak všechny finské školy věnují jeden týden médiím a kritické práci s nimi.

Češi jsou přitom v rámci EU nejvíce přesvědčeni, že se s dezinformacemi setkávají velmi často. Podle průzkumu Eurobarometr z roku 2018 uvedlo celkem 68 % Čechů, že jsou nepravdivým informacím vystaveni alespoň jednou týdně. Toto přesvědčení by ve skutečnosti mohlo souviset právě s nízkou mediální gramotností, protože naopak obyvatelé severských států s vyšší mediální gramotností patří mezi ty, kteří mají vyšší důvěru v média. V těchto zemích se rovněž podíl těch, kteří mají dojem, že jsou vystavováni lživým informacím, řadí k nejnižším v EU.

Vysokoškolské vzdělání má jen třetina mladých, máme nedostatek kvalitních vysokých škol

Z porovnávaných indikátorů si Česko nejhůře vede v podílu mladých s vysokoškolským vzděláním. Jak uvádí ekonomická analytička České spořitelny Tereza Hrtúsová: „V populaci ve věku 25-34 let vysokoškolským vzděláním disponuje pouze 33 % obyvatel, což nás řadí na 5. nejhorší pozici v rámci EU." Zajímavé je, že situace se různí podle pohlaví. „U žen v této věkové skupině dokončí terciární vzdělání 40 % z nich. Mezi muži ve věku 25-34 let je tento podíl nižší, terciární vzdělání má jen 26 %," dodává.

Nízký podíl vysokoškolsky vzdělaných obyvatel je dán jednak historicky, kdy jsme jako jedna z nejvíce průmyslových zemí potřebovali pracovníky zejména do této části ekonomiky, tak především efektivitou celého vysokoškolského vzdělávacího systému. „Oproti západním zemím je málo flexibilní, neboť studenti v Česku jsou směrováni primárně k dosažení magisterského vzdělání, které je časově náročné. Téměř zcela pak postrádáme kratší vysokoškolské tituly, které jsou více prakticky zaměřené a absolventa lépe připraví na budoucí profesi. Problémem je také fakt, že téměř polovina studentů své studium nedokončí, přičemž častým důvodem je právě nespokojenost s jeho náplní," vysvětluje Tereza Hrtúsová.

Mezi premianty rozhodně nepatříme ani v úrovni kvality vysokoškolského vzdělávání. V počtu kvalitních vysokých škol na milion obyvatel je Česko na 15. místě v rámci EU. Kvalitní vysokou školou přitom rozumíme školu, která v žebříčku Round University Ranking měla vyšší skóre než 50 bodů, přičemž toto skóre se vypočítává na základě kvality výuky, výzkumu a jiných aspektů dané univerzity. Konkrétně se nad tuto hranici dostala Univerzita Karlova (69 bodů), Masarykova univerzita (54 bodů) a Univerzita Palackého v Olomouci (54 bodů).

„Vývoj posledních dvou let, a vlastně i posledních týdnů, ukázal také jiný pohled na vysoké školství a jeho kvalitu, a to s ohledem na parametry, které se často ještě budeme muset naučit vyhodnocovat. Všímáme si mnohem více digitalizace, flexibility vzdělávacích nabídek a forem a v širším smyslu otevřenosti možnosti přístupu ke vzdělávání," říká Pavel Doleček, prorektor pro strategickou spolupráci a rozvoj Univerzity Karlovy.

Lepší spolupráci mezi firmami a univerzitami brání legislativa, byrokracie a nedostatek pracovníků

Pro kvalitu vzdělání a vědy je důležitá spolupráce s komerční oblastí. Ta nejen zvyšuje efektivitu výzkumu jako takového, ale také lépe připravuje studenty na skutečné potřeby na současném trhu práce. Nicméně i v tomto indikátoru si Česko vede průměrně, neboť ve spolupráci firem s univerzitami se umístilo na 13. místě. Spolupráce firem s univerzitami je cestou k posílení celkové inovační kapacity Česka. V této oblasti se dle Global Innovation Indexu umisťujeme lehce nad průměrem, náleží nám 12. místo v EU.

Nízká inovativnost vede i k menší podpoře vzdělávání a výzkumu ze strany soukromého sektoru. Jak říká viceprezidentka Svazu průmyslu a dopravy ČR Milena Jabůrková: „ Náš loňský průzkum ukázal, že větší aktivitě firem brání především zastaralá legislativa, dlouhodobá nejistota přímé i nepřímé finanční podpory, tedy daňových odpočtů na výzkum a vývoj, vysoká byrokracie, nedostatek vysoce kvalifikovaných pracovníků a obecně i nedostatečné ocenění inovativních firem." Dobře mířená státní podpora přitom významně prohlubuje spolupráci soukromých výzkumných organizací s vědci z vysokých škol a Akademie věd ČR. „ Z výzkumu také vyplynulo, že víc než polovina z těch, které investují do výzkumu a vývoje, připustila, že bez veřejných peněz by snížily objem vlastního výzkumu a vývoje nebo by ho nerealizovaly vůbec," doplňuje Jabůrková.

Nicméně v této oblasti už dochází k pokroku. Dobrým příkladem je středočeské biotechnologické a biomedicínské výzkumné pracoviště BIOCEV, které se mimo jiné zabývá viry, nádory či genetickými nemocemi a řadí se ke světové špičce. „Byť je u nás stále řada legislativních či administračních bariér, situace s komercializací i spolupráce soukromého sektoru se stále zlepšuje. Dříve či později vede základní výzkum k aplikovaným, prakticky využitelným výstupům. To se už jednoznačně děje. Třeba patenty antivirotik profesora Holého nebo definování zcela nové kategorie protinádorových léčiv zvaných migrastatika, zaměřených na metastazování nádorů," říká vědecký ředitel centra BIOCEV Pavel Martásek. Začátkem minulého roku zaznamenal BIOCEV velký úspěch, kdy jeho vědci vyvinuli protilátku proti covid-19, která byla účinná i proti jeho nebezpečnějším mutacím.

Pro zefektivnění spolupráce vědců a univerzit s komerčními subjekty dokonce založila Univerzita Karlova ve spolupráci s Akademií věd speciální instituci. „Díky Centru pro přenos poznatků a technologií, respektive Centru transferu technologií AV ČR, mají vědci možnost konzultací a služeb při uplatňování výsledků výzkumu v praxi," dodává Pavel Martásek.

Česko financuje vzdělávání a vědu průměrně

Podíl veřejných výdajů na vzdělávání na HDP dosahuje v Česku 5,1 %, což odpovídá 15. místu v EU. Jak konstatuje David Navrátil, lépe jsme na tom ve financování vědy a výzkumu: „Podíl výdajů na výzkum a vývoj k HDP v ČR činí téměř 2 %, což nás řadí na 10. pozici v EU. Největší podíl na těchto výdajích má podnikatelský sektor (1,2 %), podíl vládních výdajů dosahuje 0,34 %." Pokud bychom ale srovnávali pouze výši výdajů vlády na výzkum a vývoj, bylo by na tom Česko podstatně lépe. „V podílu vládních výdajů na výzkum a vývoj na HDP je Česko v rámci EU na 2. místě za Německem. Ve srovnání výdajů podnikatelského sektoru na výzkum a vývoj jsme na 11. pozici," dodává Navrátil.

Celkově tedy Česko financuje vzdělávání a vědu spíše průměrně. Je nicméně otázkou, jestli to vzhledem k „dluhu", který si postsocialistické země nesou, stačí. Významnou roli proto hrají i peníze z evropských fondů. Díky nim vzniklo i výše zmiňované centrum BIOCEV, celkově na něj připadne 2,3 miliardy korun, přičemž primárním zdrojem jsou právě prostředky EU.

Podle Pavla Martáska by pro zlepšení situace ohledně vzdělání a vědy byla potřeba také další, nefinanční podpora, například nových studijních programů s ohledem na moderní trendy, ať už v medicíně, kybernetické bezpečnosti či Průmyslu 4.0. „A dále změna hodnocení vědy a výzkumu. Pomohla by nová kritéria, která by zohlednila například společné projekty nebo publikace s průmyslem. Nesmíme ale zapomínat na efektivnější komercializaci výsledků a zakládání tzv. spin-off firem, které jsou pro vzdělání a vědu také důležité," uvádí Pavel Martásek.

Základní a střední školy se potýkají s nerovnostmi

Jedním z nejpalčivějších problémů základních a středních škol jsou sociální nerovnosti. Jak uvedl sociolog Dan Prokop pro Český rozhlas: „Úspěch ve vzdělávání u nás stále záleží nejvíc na tom, jak se narodíte - v jakém regionu a do jak vzdělané a bohaté rodiny." Ačkoli by tedy čistě teoreticky všechny školy měly vzdělávat děti a studenty stejně, ve skutečnosti se jim nedaří stírat sociální nerovnosti, ale naopak je reprodukují. Základní a střední školy jsou v tom ale spíše nevinně, protože pokud jsou ve vyloučených lokalitách, dostávají méně peněz na jednoho žáka než školy v bohatších a úspěšnějších (pokud jde o vzdělávání) regionech. I když peníze hrají důležitou roli, nejsou jedinou příčinou těchto nerovností. „I kdyby bylo financování zcela rovné a každá škola dostala stejně, pořád by to nebylo správné. Podmínky některých škol jsou složitější," dodává Dan Prokop.

Takovéto nerovnosti ale nepanují jen mezi regiony, nalezneme je i na úrovni jednotlivých obcí, svědčí o tom výsledky průzkumu Mapa vzdělávacího ne/úspěchu, kterou zpracoval PAQ Research ve spolupráci s Nadací České spořitelny. Například zatímco města jako Ostrava, Havířov či Karviná patří mezi ta, kde jsou hodnocené problémy jako nedokončení základního vzdělávání, absence a neprospívání velmi vysoké, v sousedních obcích jako Třinec, Frýdek-Místek či Nový Jičín, jsou naopak velmi nízké.

Česko si nejlépe vede v čtenářské, matematické a digitální gramotnosti, pedagogové však v IT dovednostech zaostávají

V pilíři Kvalita vzdělávání a výzkumu dosáhlo Česko nejlepšího umístění v rámci indikátoru vycházejícího z indexu PISA, v rámci kterého OECD hodnotí země podle toho, jak jsou studenti zdatní ve čtení, matematice a vědách a jak tyto znalosti dokáží využít. V této složce Česko zaujalo 11. místo.

Na témže místě Česko skončilo i v digitální a internetové gramotnosti. Tento indikátor je také jednou ze složek Indexu DESI a hodnotí internetové dovednosti uživatelů jako ovládání počítače a internetových nástrojů. Do hodnocení jsou zahrnuty jak základní dovednosti, jako třeba vyhledávání na internetu, tak i ty složitější jako například práce s tabulkovými programy. To sice platí pro celkovou českou populaci, ale už ne pro pedagogy. V připravenosti pedagogů na využívání IT zařízení ve výuce totiž Česko skončilo mezi třemi nejhoršími zeměmi, podíl pedagogů nižšího sekundárního vzdělávání, kteří se cítili být dobře či velmi dobře připraveni na využití IT zařízení ve vyučování, činil pouze 28 %, vyplývá to z reportu Evropské komise Education Monitor.

# data[].attributes.attachment_link.title
Kvalita vzdělávání a výzkumu | Index prosperity Česka

# data[].attributes.attachment_link.description
Investice do vzdělávání, vědy a výzkumu vs. ekonomika V ekonomickém pilíři Indexu prosperity se Česko umístilo v první desítce. O budoucí prosperitě ale nejvíce napoví druhý pilíř, ve kterém zkoumáme vzdělávání, vědu a výzkum. Analýzy dlouhodobého růstu totiž ukazují, že jej ovlivňují cirka z poloviny inovace a ze čtvrtiny lidský kapitál.

# data[].attributes.body
Tak zemřel nebo je živý a zdráv?

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
In February 2015, the web site Cronica MX published an article reporting that former Chicago Bull basketball star Michael Jordan had passed away of a heart attacj at the age of 52:

This morning the ex basket ball player and also icon of world sports, Michael Jordan, was found dead while in his sleep in his residence in North Caroline. Around 3 am eastern time, Yvette Prieto, now widow of the star noticed that her husband showed no vital signs and she proceeded to call 911. Minutes after the paramedics arrived, they confirmed the death of the athlete due to a heart attack.

The wife, Yvette Prieto, said she feels devastated for the sudden death of his beloved husband and in a short speech to some news reporters she thanked them for all the support. She said that Jordan was a great person and everybody loved him.

The web site also produced a video in order to lend some credibility to the claim that His Airness had died. Although the clip was designed to look like a breaking news segment, the footage posted to YouTube was not anything broadcast by a credible news network:

The dead giveaway that this video was a fake (and the report of Jordan's death a hoax) came at the 25-second mark, when reporter Rich Eisen appeared on screen to give a tearful goodbye to the sports legend. Although the footage of Eisen was real, the sports reporter was not shown mourning the death of Michael Jordan; rather, that portion of the clip was a recycled portion of an NFL Game Day broadcast from January 2015 which aired shortly after the death of Eisen's fellow ESPN anchor Stuart Scott:

# data[].attributes.attachment_link.description
Celebrity death hoax claims that former NBA superstar Michael Jordan has died of a heart attack.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Česko má takřka nejméně vysokoškoláků v Evropě. Nízká kvalita řadí naše vzdělávání na 13. místo v EU a snižuje naši odolnost vůči dezinformacím.

Česká republika je z pohledu vzdělávání, vědy a výzkumu na 13. místě z 27 unijních zemí. Vyplývá to z druhého pilíře Indexu prosperity Česka. Pouze v jednom sledovaném indikátoru figuruje v přední desítce zemí - v podílu výdajů na výzkum a vývoj na HDP se umístila na 10. místě. Celkovou pozici nám také zlepšuje úroveň dovedností populace v oblasti používání internetu, v níž jsme skončili 11. Naopak nejhůře si vedeme v podílu vysokoškoláků v populaci. Mezi lidmi ve věku 25-⁠34 let má alespoň bakalářský stupeň vzdělání každý třetí, což odpovídá až 23. příčce.

Investice do vzdělávání, vědy a výzkumu vs. ekonomika

V ekonomickém pilíři Indexu prosperity se Česko umístilo v první desítce. O budoucí prosperitě ale nejvíce napoví druhý pilíř, ve kterém zkoumáme vzdělávání, vědu a výzkum. Analýzy dlouhodobého růstu totiž ukazují, že jej ovlivňují cirka z poloviny inovace a ze čtvrtiny lidský kapitál. Ten není o ničem jiném než o schopnosti podporovat rozvoj individuálního talentu prostřednictvím vzdělání a získání kompetencí a znalostí. Schopnost inovovat stojí na vzdělání, ale i podpoře vědy a výzkumu a spolupráci mezi firmami a vědci.

Vzdělaná společnost je odolná vůči dezinformacím

Úroveň vzdělání je jedním z klíčových prvků prosperující společnosti. Ta se pak mimo jiné dokáže lépe bránit dezinformacím a propagandě států s nepřátelskými úmysly, jako např. v současné situaci, kdy dezinformátoři šíří nepravdivé informace o válce na Ukrajině. V tomto ohledu si Česko počíná v rámci Evropské unie spíše podprůměrně. Například v mediální gramotnosti, která je zásadní pro rozpoznávání dezinformací, se umístilo na 17. místě z 27 unijních zemí, vyplývá to z Indexu mediální gramotnosti, který pravidelně publikuje sofijský Institut otevřené společnosti. Lépe si naopak vedou mnohé severské státy, v čele žebříčku stojí Finsko, Dánsko, Estonsko a Švédsko.

Finsko je v mediální gramotnosti evropským premiantem. Už mnoho let má zkušenosti s ruskou propagandou, se kterou ale namísto vyvracení dezinformací bojuje rozvojem inovativního vzdělávání. Například už od roku 2014 se zde děti od věku šesti let učí kriticky číst mediální zdroje. Každý únor pak všechny finské školy věnují jeden týden médiím a kritické práci s nimi.

Češi jsou přitom v rámci EU nejvíce přesvědčeni, že se s dezinformacemi setkávají velmi často. Podle průzkumu Eurobarometr z roku 2018 uvedlo celkem 68 % Čechů, že jsou nepravdivým informacím vystaveni alespoň jednou týdně. Toto přesvědčení by ve skutečnosti mohlo souviset právě s nízkou mediální gramotností, protože naopak obyvatelé severských států s vyšší mediální gramotností patří mezi ty, kteří mají vyšší důvěru v média. V těchto zemích se rovněž podíl těch, kteří mají dojem, že jsou vystavováni lživým informacím, řadí k nejnižším v EU.

Vysokoškolské vzdělání má jen třetina mladých, máme nedostatek kvalitních vysokých škol

Z porovnávaných indikátorů si Česko nejhůře vede v podílu mladých s vysokoškolským vzděláním. Jak uvádí ekonomická analytička České spořitelny Tereza Hrtúsová: „V populaci ve věku 25-34 let vysokoškolským vzděláním disponuje pouze 33 % obyvatel, což nás řadí na 5. nejhorší pozici v rámci EU." Zajímavé je, že situace se různí podle pohlaví. „U žen v této věkové skupině dokončí terciární vzdělání 40 % z nich. Mezi muži ve věku 25-34 let je tento podíl nižší, terciární vzdělání má jen 26 %," dodává.

Nízký podíl vysokoškolsky vzdělaných obyvatel je dán jednak historicky, kdy jsme jako jedna z nejvíce průmyslových zemí potřebovali pracovníky zejména do této části ekonomiky, tak především efektivitou celého vysokoškolského vzdělávacího systému. „Oproti západním zemím je málo flexibilní, neboť studenti v Česku jsou směrováni primárně k dosažení magisterského vzdělání, které je časově náročné. Téměř zcela pak postrádáme kratší vysokoškolské tituly, které jsou více prakticky zaměřené a absolventa lépe připraví na budoucí profesi. Problémem je také fakt, že téměř polovina studentů své studium nedokončí, přičemž častým důvodem je právě nespokojenost s jeho náplní," vysvětluje Tereza Hrtúsová.

Mezi premianty rozhodně nepatříme ani v úrovni kvality vysokoškolského vzdělávání. V počtu kvalitních vysokých škol na milion obyvatel je Česko na 15. místě v rámci EU. Kvalitní vysokou školou přitom rozumíme školu, která v žebříčku Round University Ranking měla vyšší skóre než 50 bodů, přičemž toto skóre se vypočítává na základě kvality výuky, výzkumu a jiných aspektů dané univerzity. Konkrétně se nad tuto hranici dostala Univerzita Karlova (69 bodů), Masarykova univerzita (54 bodů) a Univerzita Palackého v Olomouci (54 bodů).

„Vývoj posledních dvou let, a vlastně i posledních týdnů, ukázal také jiný pohled na vysoké školství a jeho kvalitu, a to s ohledem na parametry, které se často ještě budeme muset naučit vyhodnocovat. Všímáme si mnohem více digitalizace, flexibility vzdělávacích nabídek a forem a v širším smyslu otevřenosti možnosti přístupu ke vzdělávání," říká Pavel Doleček, prorektor pro strategickou spolupráci a rozvoj Univerzity Karlovy.

Lepší spolupráci mezi firmami a univerzitami brání legislativa, byrokracie a nedostatek pracovníků

Pro kvalitu vzdělání a vědy je důležitá spolupráce s komerční oblastí. Ta nejen zvyšuje efektivitu výzkumu jako takového, ale také lépe připravuje studenty na skutečné potřeby na současném trhu práce. Nicméně i v tomto indikátoru si Česko vede průměrně, neboť ve spolupráci firem s univerzitami se umístilo na 13. místě. Spolupráce firem s univerzitami je cestou k posílení celkové inovační kapacity Česka. V této oblasti se dle Global Innovation Indexu umisťujeme lehce nad průměrem, náleží nám 12. místo v EU.

Nízká inovativnost vede i k menší podpoře vzdělávání a výzkumu ze strany soukromého sektoru. Jak říká viceprezidentka Svazu průmyslu a dopravy ČR Milena Jabůrková: „ Náš loňský průzkum ukázal, že větší aktivitě firem brání především zastaralá legislativa, dlouhodobá nejistota přímé i nepřímé finanční podpory, tedy daňových odpočtů na výzkum a vývoj, vysoká byrokracie, nedostatek vysoce kvalifikovaných pracovníků a obecně i nedostatečné ocenění inovativních firem." Dobře mířená státní podpora přitom významně prohlubuje spolupráci soukromých výzkumných organizací s vědci z vysokých škol a Akademie věd ČR. „ Z výzkumu také vyplynulo, že víc než polovina z těch, které investují do výzkumu a vývoje, připustila, že bez veřejných peněz by snížily objem vlastního výzkumu a vývoje nebo by ho nerealizovaly vůbec," doplňuje Jabůrková.

Nicméně v této oblasti už dochází k pokroku. Dobrým příkladem je středočeské biotechnologické a biomedicínské výzkumné pracoviště BIOCEV, které se mimo jiné zabývá viry, nádory či genetickými nemocemi a řadí se ke světové špičce. „Byť je u nás stále řada legislativních či administračních bariér, situace s komercializací i spolupráce soukromého sektoru se stále zlepšuje. Dříve či později vede základní výzkum k aplikovaným, prakticky využitelným výstupům. To se už jednoznačně děje. Třeba patenty antivirotik profesora Holého nebo definování zcela nové kategorie protinádorových léčiv zvaných migrastatika, zaměřených na metastazování nádorů," říká vědecký ředitel centra BIOCEV Pavel Martásek. Začátkem minulého roku zaznamenal BIOCEV velký úspěch, kdy jeho vědci vyvinuli protilátku proti covid-19, která byla účinná i proti jeho nebezpečnějším mutacím.

Pro zefektivnění spolupráce vědců a univerzit s komerčními subjekty dokonce založila Univerzita Karlova ve spolupráci s Akademií věd speciální instituci. „Díky Centru pro přenos poznatků a technologií, respektive Centru transferu technologií AV ČR, mají vědci možnost konzultací a služeb při uplatňování výsledků výzkumu v praxi," dodává Pavel Martásek.

Česko financuje vzdělávání a vědu průměrně

Podíl veřejných výdajů na vzdělávání na HDP dosahuje v Česku 5,1 %, což odpovídá 15. místu v EU. Jak konstatuje David Navrátil, lépe jsme na tom ve financování vědy a výzkumu: „Podíl výdajů na výzkum a vývoj k HDP v ČR činí téměř 2 %, což nás řadí na 10. pozici v EU. Největší podíl na těchto výdajích má podnikatelský sektor (1,2 %), podíl vládních výdajů dosahuje 0,34 %." Pokud bychom ale srovnávali pouze výši výdajů vlády na výzkum a vývoj, bylo by na tom Česko podstatně lépe. „V podílu vládních výdajů na výzkum a vývoj na HDP je Česko v rámci EU na 2. místě za Německem. Ve srovnání výdajů podnikatelského sektoru na výzkum a vývoj jsme na 11. pozici," dodává Navrátil.

Celkově tedy Česko financuje vzdělávání a vědu spíše průměrně. Je nicméně otázkou, jestli to vzhledem k „dluhu", který si postsocialistické země nesou, stačí. Významnou roli proto hrají i peníze z evropských fondů. Díky nim vzniklo i výše zmiňované centrum BIOCEV, celkově na něj připadne 2,3 miliardy korun, přičemž primárním zdrojem jsou právě prostředky EU.

Podle Pavla Martáska by pro zlepšení situace ohledně vzdělání a vědy byla potřeba také další, nefinanční podpora, například nových studijních programů s ohledem na moderní trendy, ať už v medicíně, kybernetické bezpečnosti či Průmyslu 4.0. „A dále změna hodnocení vědy a výzkumu. Pomohla by nová kritéria, která by zohlednila například společné projekty nebo publikace s průmyslem. Nesmíme ale zapomínat na efektivnější komercializaci výsledků a zakládání tzv. spin-off firem, které jsou pro vzdělání a vědu také důležité," uvádí Pavel Martásek.

Zdroj: EPALE, https://epale.ec.europa.eu/

# data[].attributes.attachment_link.title
Index prosperity/Kvalita vzdělávání a výzkumu - Zkola

# data[].attributes.attachment_link.description
Česko má takřka nejméně vysokoškoláků v Evropě. Nízká kvalita řadí naše vzdělávání na 13. místo v EU a snižuje naši odolnost vůči dezinformacím. Česká republika je z pohledu vzdělávání, vědy a výzkumu na 13. místě z 27 unijních zemí. Vyplývá to z druhého pilíře Indexu prosperity Česka.

# data[].attributes.headline
Jak podpořit školy v procesu zvyšování kvality vzdělávání

# data[].attributes.subject
Jak podpořit školy v procesu zvyšování kvality vzdělávání

# data[].attributes.attachment_link.title
Jak podpořit školy v procesu zvyšování kvality vzdělávání

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Na základě našich dlouholetých zkušeností z realizace projektů si Vám proto dovolujeme nabídnout spolupráci v oblasti administrace projektu, a také při realizaci různých vzdělávacích aktivit, které máme akre...

# data[].attributes.attachment_link.description
Na základě našich dlouholetých zkušeností z realizace projektů si Vám proto dovolujeme nabídnout spolupráci v oblasti administrace projektu, a také při realizaci různých vzdělávacích aktivit, které máme akre...

# data[].attributes.body
Jak může takový certifikát vypadat.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Příklad dobré praxe ; téma: Řízení školy, tvorba ŠVP

Autorka: RNDr. Hana Kozáčková

Škola: Střední průmyslová škola chemická, Brno, Vranovská 65

Klíčová slova

ISO 9001:2008, ČSN EN ISO 9001:2009, certifikát ISO, kvalita, řízení kvality, školský management, politika kvality, procesní přístup, audit, konkurenceschopnost na vzdělávacím trhu.

Stručná anotace

Příkladem dobré praxe je snaha o zajištění kvality vzdělávání. Propracovaný systém managementu kvality nabízí soubor mezinárodně uznávaných norem pro kvalitu řízení, zejména ISO 9001:2008. ISO normy jsou zcela běžné v hospodářské oblasti. Je však možné je uplatnit i v oblasti vzdělávání.

Kontext

Systém řízení kvality je zavedený ve škole a pomáhá jí zlepšit organizaci práce, zefektivnit metody řízení, správu dokumentace a celkově tak zvýšit spokojenost žáků a zaměstnanců školy. Pokud škola získá certifikát ISO, dokladuje to, že její systém řízení byl prověřen auditorem, tj. nezávislým certifikačním orgánem.

Východiska pro zavedení norem ISO nejsou stanovena, avšak časová náročnost předcertifikační přípravy je cca jeden školní rok.

Cíle

Cílem zavedení ISO 9001 v instituci je zvýhodnit školu v konkurenci na vzdělávacím trhu a zvýšit její důvěryhodnost a spolehlivost školy v očích zákazníků.

Mezi dílčí cíle patří:

1. Zvýšení konkurenceschopnosti

2. Image školy

3. Prezentace školy i v rámci EU

4. Efektivní fungování školy

5. Schopnost školy plnit

6. Připravenost školy na Českou školní inspekci

1. požadavky zákazníků

2. požadavky legislativních předpisů

3. vlastní požadavky organizace

1. kritéria hodnocení škol pro inspekční činnost podle § 174 zákona č. 561/2004 Sb. (školský zákon)

2. vlastní hodnocení (autoevaluace) školy podle § 12 zákona č. 561/2004 Sb. (školský zákon)

Realizace

Před vlastní realizací stanoví ředitel školy politiku a cíle jakosti. Z těchto požadavků pak vychází konkrétní kroky při zavádění systému řízení kvality do praxe školy.

Specifika školského managementu

Zavádění systému řízení kvality do oblasti školství je spjato se značnými komplikacemi, jejichž příčinami mohou být:

- spjatost problematiky managementu kvality pouze s procesy technického měření a zkoušení výrobků a s tím spojené nepochopení pravých funkcí managementu kvality ve škole;

- výběr představitelů vedení škol na základě pedagogické způsobilosti, a ne podle manažerských schopností, přestože jsou tyto funkce především funkcemi manažerskými;

- minimální rozsah školení vedoucích pracovníků v manažerských technikách a přístupech;

- neznalost svého zákazníka ze strany naprosté většiny pracovníků škol.

Nesmíme zapomenout, že systém ISO norem byl původně určen pro management firem z výrobní sféry. Při zavádění systému ISO do škol ovšem není možné plně využít zkušeností se zaváděním tohoto systému v podnikatelské sféře, neboť je zde poměrně dlouhá doba realizace produktu (na základní škole 9 let, na střední škole 4 roky a na vysoké škole se zahrnutím doktorandského studia až 8 let) a také specifický postoj pedagogických pracovníků. Slabinou systému je to, že jeho metodami se zajišťují krátkodobě fungující procesy (vzdělávání je ovšem vždy procesem dlouhodobým). Ve své podstatě ISO normy preferují sledování procesů před výsledky, což může představovat jistý problém.

Tuto specifičnost vzdělávacího procesu si uvědomovala i Mezinárodní organizace pro normalizaci, která vydala normu ISO/IWA 2:2007 Systémy managementu kvality - Směrnice pro aplikaci ISO 9001:2000 ve vzdělávání. Směrnice pro aplikaci ISO 9001:2008 ve vzdělávání se v době vydání tohoto textu zpracovává, nelze však očekávat žádné radikální změny.

Tato mezinárodní dohoda vychází z několikaleté zkušenosti s uplatňováním mezinárodní normy ISO 9001 a jejím cílem je poskytnout organizacím, které nabízejí vzdělávací produkty, návod pro zavedení efektivního systému managementu kvality splňující požadavky ISO 9001:2008. Systém managementu kvality má být podle této mezinárodní dohody co nejjednodušší a má dobře pracovat a zároveň má být dostatečně komplexní, aby dosahoval cílů kvality vzdělávací organizace. Je zde maximálně zdůrazňován tzv. procesní přístup.

Procesní přístup ve vzdělávacích organizacích obecně předpokládá:

- strategický proces k určení role vzdělávací organizace v sociologickém prostředí;

- zabezpečení vzdělávací schopnosti poskytovatelů výuky;

- udržování pracovního prostředí;

- vypracování, přezkoumání a aktualizování studijních plánů;

- výběr a přijímání uchazečů;

- následné vzdělávání a hodnocení studentů;

- v případě středních a vysokých škol konečné zhodnocení, které má poskytnout studentům maturitní vysvědčení či akademickou hodnost nebo certifikát odborné způsobilosti;

- pomocné služby pro výukový proces prováděný k uspokojivému dokončení studijního plánu a podporu studentů, dokud nedosáhnou úspěšného ukončení studia;

- interní a externí komunikaci.

Další specifičností v oblasti školství je relativní nedostatek zkušeností auditorů působících na našem trhu s implementací systému managementu kvality v tomto odvětví, což je třeba zohlednit při volbě poradenské společnosti resp. certifikačního orgánu.

Systém managementu kvality

Uvádí všeobecné požadavky na systém managementu kvality a požadavky na dokumentaci; popisuje příručku kvality, charakterizuje řízení dokumentů a řízení záznamů.

Mezi všeobecné požadavky patří povinnost organizace vytvořit, dokumentovat, uplatňovat a udržovat systém managementu kvality a neustále zlepšovat jeho efektivnost. To zahrnuje zejména:

- identifikovat procesy;

- stanovit jejich posloupnost a vzájemné vazby;

- určovat kritéria a metody potřebné pro efektivní fungování a řízení těchto procesů;

- zajišťovat dostupnost zdrojů a informací nezbytných pro podporu těchto procesů;

- monitorovat, měřit a analyzovat tyto procesy;

- uplatňovat opatření nezbytná pro dosažení plánovaných výsledků a neustálé zlepšování těchto procesů.

Příklady procesů ve vzdělávací organizaci:

procesy řízení;

procesy zajišťování zdrojů;

procesy realizace služeb;

monitorování, analýza zlepšení.

Organizace identifikovala procesy, kterými se zabezpečuje činnost systému řízení kvality. Tyto procesy z důvodu přehlednosti setřídila do 4 skupin dle struktury normy ČSN EN ISO 9001:2009. Jedná se o následující skupiny:

Procesy zajišťování zdrojů P /Plan

Procesy realizace služeb D /Do

Procesy monitorování, analýzy a zlepšování C /Check

Procesy činností řízení A /Act

Uvedené skupiny procesů vytváří standardní cyklus PDCA pro systém kvality organizace (Naplánuj - Proveď - Kontroluj - Jednej).

V rámci jednotlivých skupin procesů jsou stanovené tyto procesy zabezpečující správnou funkci systému kvality.

Požadavky na dokumentaci stanoví, co vše musí zahrnovat dokumentace systému kvality. Jedná se o:

politiku kvality a cíle kvality;

příručku kvality;

dokumentované postupy vyžadované touto normou (řízení dokumentů, řízení záznamů, interní audit, řízení neshodného produktu, opatření k nápravě, preventivní opatření);

dokumenty, které organizace ke své činnosti potřebuje;

záznamy požadované touto normou.

Zvláštní a důležité postavení v rámci dokumentace mají příručka kvality, řízení dokumentů a řízení záznamů.

Příručka kvality vymezuje předmět systému kvality včetně podrobností o vyloučení určitých požadavků a jejich zdůvodnění. Dokumentuje postupy a vzájemné vazby mezi procesy v systému.

Řízení dokumentů představuje dokumentovaný postup pro schvalování dokumentů před jejich vydáním z hlediska přiměřenosti, přezkoumání a opakovaného schválení. Zajišťuje, že změny a aktuální stav revize dokumentů jsou identifikované, platné verze jsou dostupné na místech, kde se používají. Externí dokumenty jsou identifikované a jejich distribuce je řízená.

Pravidla pro řízení dokumentace mohou být stanovena v příslušných pracovních postupech.

V organizaci jsou platné zásady spisového a skartačního řádu (včetně archivačních zásad) a vzory razítek a podpisů. U dokumentační služby je evidována došlá a odeslaná pošta. Rámcové smlouvy jsou evidovány u ekonomky školy.

Řízení dokumentů stanoví postup a kompetence pro následující činnosti:

- vypracování

- kontrolu (ověřování) a schvalování

- vydávání, distribuci

- evidenci, archivaci, vyhledávání

- provádění změn

- stažení a skartaci dokumentů

Záznamy o kvalitě musí být stanoveny a udržovány čitelné, snadno identifikovatelné a dohledatelné.

Zavedení systému do praxe školy

Uspět v náročných tuzemských evropských a světových podmínkách znamená pro manažery škol znát a neustále plnit požadavky na kvalitu zákazníka (žáci, rodiče, zaměstnavatelé, zaměstnanci, veřejnost atd.), požadavků zákonných a svých vlastních. V posledních letech také neustále roste zájem o zvyšování kvality služeb. Se vstupem ČR do EU se tento zájem o zvyšování kvality dostává na přední místa v žebříčku hodnocení organizací. Právě kvalita se stává konkurenčním nástrojem i u výchovně vzdělávacích organizací. Úspěšné vedení a fungování výchovně vzdělávací organizace vyžaduje, aby byla řízena systematickým a jasným způsobem. Kvalitní řízení se projeví i v úrovni výuky. Úzce souvisí s image školy, prezentací školy i v rámci EU, efektivním fungováním školy, schopností školy plnit požadavky zákazníků, požadavky předpisů a vlastní požadavky organizace.

Postup pro zavedení systému řízení kvality podle ČSN EN ISO 9001:2009

1. Rozhodnutí ředitele školy;

2. Ředitel školy jmenuje manažera kvality;

3. Manažer kvality je vyškolen na seminářích certifikační společnosti a konzultacemi s poradenskou firmou;

4. Změna organizačního schématu školy;

5. Výběr školního týmu;

6. Technické vybavení manažera kvality;

7. Zjištění aktuálního stavu systému řízení výchovně vzdělávací organizace a určení rozdílů mezi systémem řízení a požadavky normy pomocí vlastních pověřených zaměstnanců a externí konzultační společnosti;

8. Vytvoření plánu odstraňování neshod, určení odpovědnosti a stanovení časového harmonogramu pro realizaci jednotlivých opatření;

9. Realizování opatření podle tohoto plánu;

10. Tvorba dokumentů k jednotlivým procesům, činnostem:

1. příručka kvality, politika kvality, cíle kvality,

2. dokumentované postupy požadované normou, řízení neshod, řízení dokumentace,

3. dokumenty, které organizace potřebuje pro zajištění efektivního plánování, fungování a řízení svých procesů - směrnice,

4. záznamy požadované normou;

1. Předaudit poradenskou společností;

2. Certifikační audit přezkoumá požadavky na dokumentaci, řízení dokumentů a záznamů, odpovědnost managementu, politiku kvality, cíle kvality, komunikaci, personalistiku, infrastrukturu, pracovní prostředí, plánování realizace produktů, procesy týkající se zákazníka, nakupování, poskytování služeb, měření, analýzu a zlepšování, plán vnitřních auditů;

V případě kladného nálezu auditu (shoda) následuje:

1. Vydání certifikátu;

2. Interní audity a dozorový audit.

Vnitřní postupy řízení a organizace školy

Škola je příspěvkovou organizací zřizovanou krajem s právní subjektivitou. Ve škole je zaveden třístupňový systém řízení:

První stupeň tvoří ředitel školy, který řídí zástupce. Řediteli přímo podléhá hospodářka školy a manažer kvality.

Druhý stupeň tvoří zástupci ředitele:

zástupce ředitele pro pedagogickou oblast řídí práci pedagogických pracovníků a má na starosti vše, co souvisí s pedagogickou činností;

zástupce ředitele pro organizační oblast řídí práci nepedagogických pracovníků, má na starosti údržbu a rozvoj školy, její vybavení, spolupráci se sociálními partnery školy, marketing.

Třetí stupeň tvoří vedení sekcí:

Sekce I - přírodovědné předměty;

Sekce II - humanitní předměty.

Všechny záležitosti jsou projednávány na poradách vedení, kde se stanoví cíle a jejich kvantifikace.

Přínos pro školu

Zavedení systému ISO zlepšilo znalosti v oblasti řízení kvality podle norem ISO v celém procesu uspokojování potřeb a představ zákazníků. Zvýšila se úspěšnost v poskytování vzdělávací služby. Zlepšily se komunikační dovednosti. Vytvořilo se otevřené, demokratické, bezpečné a etické prostředí. Zavedení systému vneslo modernizaci a management změn, efektivitu, zajištění dosahování cílů, fungování organizace v oblasti legislativy, právního a předpisového rámce a shodu s nimi, kompatibilitu systému managementu kvality s praxí v zemích EU.

Přínos správně vybudovaného systému kvality výrazně zvýší konkurenceschopnost výchovně vzdělávací organizace, důvěryhodnost a její spolehlivost v očích zákazníků.

Závěry certifikačního orgánu

Co systém managementu kvality škole přináší?

systémový přístup v oblasti managementu na všech stupních;

účinné nástroje řízení;

účinné kontrolní mechanismy a metody monitorování;

institut pravidelných interních auditů kvality;

smyčku PDCA, která znamená dobré plánování, monitorování a z toho plynoucí zlepšování;

osm zásad managementu, mezi které patří například zaměření na zákazníka, vedení zaměstnanců, procesní přístup při řízení organizace, vzájemně prospěšné dodavatelské vztahy, rozhodování na základě faktů, neustálé zlepšování;

systém kvality jako organickou součást systému řízení.

Výše uvedené přednosti znamenají, že škola poskytuje služby spolehlivě, stabilně v dobré úrovni kvality a má vytvořeny veškeré předpoklady k dalšímu zlepšování efektivnosti systému kvality a tím i systému řízení.

Výsledky

Systém řízení kvality zavedený podle popsaného příkladu dobré praxe zajistil soulad školy se všemi požadavky normy, škola získala certifikát. Hodnocení účinnosti probíhá pravidelně v rámci interních a dozorových auditů.

Nutné pomůcky a prostředky

Základním předpokladem je vybavení školy výpočetní technikou s intranetovou sítí a zajištění dostupnosti serveru „iso" všem zaměstnancům.

Použitá literatura a zdroje

ČSN EN ISO 9001:2009, směrnice IWA 2:2007

# data[].attributes.attachment_link.title
Zavedení systému ISO 9001:2008 ve vzdělávací instituci, Národní ústav odborného vzdělávání

# data[].attributes.attachment_link.description
Příklad dobré praxe ; téma: Řízení školy, tvorba ŠVP Autorka: RNDr. Hana Kozáčková Škola: Střední průmyslová škola chemická, Brno, Vranovská 65 Klíčová slova ISO 9001:2008, ČSN EN ISO 9001:2009, certifikát ISO, kvalita, řízení kvality, školský management, politika kvality, procesní přístup, audit, konkurenceschopnost na vzdělávacím trhu.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Fake news (dezinformace) jsou často šokující, budí více emocí a na sociálních sítích dovedou často zasáhnout větší počet příjemců než ty pravdivé a ověřené. Nepravdivé zprávy přitom obvykle nevznikají jen tak, ale jsou vytvářeny a šířeny záměrně a systematicky. Proč je jejich tvůrci šíří? Dá se na falešných zprávách vydělat? Jaké mohou mít dopady?

Kurz Zatočte s fake news se věnuje fenoménu falešných zpráv a dezinformací. Zjistíte, proč a jakým způsobem fake news vznikají, a proč jim současné mediální prostředí tak přeje. Dozvíte se, jak s fake news bojovat: analýzou samotné zprávy, nebo zkoumáním ostatních informací k danému tématu. Podíváme se i na nejčastější narativy v ČR a SR. Získáte soubor jednoduchých pravidel - mediální hygienu, která vám do velké míry umožní chránit se před dezinformacemi.
Obsah kurzu

Co je fake news a proč se právě dnes dezinformacím tak daří

Nejčastější typy dezinformačních narativů

Strategie a techniky, jak rozlišit fake news za pomoci základních znaků

Strategie, jak u sofistikovaněji vytvořených fake news ověřit jejich pravdivost

Zdravé návyky pro život ve světě sociálních médií

# data[].attributes.attachment_link.title
Zatočte s fake news - Online kurz na Seduo.cz

# data[].attributes.attachment_link.description
Fake news (dezinformace) jsou často šokující, budí více emocí a na sociálních sítích dovedou často zasáhnout větší počet příjemců než ty pravdivé a ověřené. Nepravdivé zprávy přitom obvykle nevznikají jen tak, ale jsou vytvářeny a šířeny záměrně a systematicky. Proč je jejich tvůrci šíří? Dá se na falešných zprávách vydělat?

# data[].attributes.body
Udělejte si test a změřte si úroveň své mediální gramotnosti.

# data[].attributes.attachment_link.title
MQtester - Změřte si mediální gramotnost

# data[].attributes.attachment_link.description
MQtester - Změřte si mediální gramotnost. Webovou aplikaci přichystal Jeden svět na školách, vzdělávací program Člověka v tísni.

# data[].attributes.body
Web plný konspiračních teorií :)
http://www.universe-people.cz/default_cz.htm

# data[].attributes.attachment_link.title
Neovlivní – investigativní deník o vlivu a lidech

# data[].attributes.body
Pokud si chcete video pustit, můžete do 18.4. do 17:50 h. Je potřeba se na stránce přihlásit pomocí těchto údajů:
Uživatelské jméno: hvcc_tBxY
Heslo: ZmVaf4wTEx

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Cíle lekce

1. ukázat na konkrétních příkladech vznik a šíření falešných zpráv

2. uvědomovat si, k jakým negativním důsledkům mohou lživé informace v mediálním prostoru vést

3. naučit, jak ověřovat informace na internetu

Způsobily 5G sítě pandemii koronaviru? A stojí za sestřelením civilního letounu MH17 nad Ukrajinou západní tajné služby? V této epizodě seriálu se Lucka s Matyášem potýkají s dezinformacemi a fake news. Společně s novinářem Martinem Veselovským zjišťují, jak je možné čelit různým polopravdám a konspiračním teoriím, které se šíří hlavně na sociálních sítích a e-maily.

Tento pořad volně navazuje na Kovyho mediální ring.

U této lekce si můžete zapnout české titulky pro neslyšící .

Výukové materiály

materiály označené zámkem vyžadují přihlášení

Informační texty

Informační texty

Informační texty

Informační texty

Doprovodné a doporučené materiály

# data[].attributes.attachment_link.description
ukázat na konkrétních příkladech vznik a šíření falešných zpráv uvědomovat si, k jakým negativním důsledkům mohou lživé informace v mediálním prostoru vést naučit, jak ověřovat informace na internetu Způsobily 5G sítě pandemii koronaviru? A stojí za sestřelením civilního letounu MH17 nad Ukrajinou západní tajné služby?

# data[].attributes.attachment_link.description
Lidé Jan Tománek a jeho „tečka do Chorvatska" Autor: Jan Cemper