# data[].attributes.headline
Висновок: Я вважаю, що виникнення українського сокільського руху в Галичині стало наочним доказом прагнення до незалежності. Головним завданням сокільського руху було фізичне, спортивне виховання, а згодом і військове навчання молоді. Сокільські молодіжні організації сприяли активізації боротьби українського народу за державні інтереси, відродженню закладених українським козацтвом традицій збройної боротьби, виробивши власну ідеологію національного визволення та збагативши українців новими духовними і політичними цінностями, незважаючи на те, що були створені за іноземними зразками.

# data[].attributes.subject
Висновок: Я вважаю, що виникнення українського сокільського руху в Галичині стало наочним доказом прагнення до незалежності. Головним завданням сокільського руху було фізичне, спортивне виховання, а згодом і військове навчання молоді. Сокільські молодіжні організації сприяли активізації боротьби українського народу за державні інтереси, відродженню закладених українським козацтвом традицій збройної боротьби, виробивши власну ідеологію національного визволення та збагативши українців новими духовними і політичними цінностями, незважаючи на те, що були створені за іноземними зразками.

# data[].attributes.headline
Діяльність товариства після Першої світової війни Після Першої світової війни і встановлення польської влади на західноукраїнських землях "Сокіл" продовжував розвиватись. У жовтні 1932 року польський Сейм ухвалив "Закон про товариства", визначивши віковий ценз дійсним членам товариства з 18 років. Молодші могли бути лише "прихильниками" за письмової згоди батьків чи опікунів. З дітьми до 14 років ("сокільським доростом") члени товариства проводили заняття за спеціальною програмою. Також закон забороняв товариствам одночасно займатися спортивною і пожежною справами. Тому з 1932 р. змінилися спрямованість і назва товариства: Руханково-гімнастичне товариство "Сокіл". У 1936 р. старшина "Сокола-Батька" намагалася навіть здобути право участі команди Галичини в XI літніх Олімпійських іграх у Берліні. Однак потрібна була згода польського Національного олімпійського комітету, якої не отримали. З приходом у 1939 р. радянської влади діяльність товариства була заборонена.

# data[].attributes.subject
Діяльність товариства після Першої світової війни Після Першої світової війни і встановлення польської влади на західноукраїнських землях "Сокіл" продовжував розвиватись. У жовтні 1932 року польський Сейм ухвалив "Закон про товариства", визначивши віковий ценз дійсним членам товариства з 18 років. Молодші могли бути лише "прихильниками" за письмової згоди батьків чи опікунів. З дітьми до 14 років ("сокільським доростом") члени товариства проводили заняття за спеціальною програмою. Також закон забороняв товариствам одночасно займатися спортивною і пожежною справами. Тому з 1932 р. змінилися спрямованість і назва товариства: Руханково-гімнастичне товариство "Сокіл". У 1936 р. старшина "Сокола-Батька" намагалася навіть здобути право участі команди Галичини в XI літніх Олімпійських іграх у Берліні. Однак потрібна була згода польського Національного олімпійського комітету, якої не отримали. З приходом у 1939 р. радянської влади діяльність товариства була заборонена.

# data[].attributes.headline
На початку XX ст. український "Сокіл" став масовою організацією. Свідченням цього є сокільські маніфестації (здвиги) в Стрию (1909 р.), Тернополі (1910 р.), Станіславові (1911 р.), Львові (1911 р.), Бережанах (1911 р.), Калуші, Жовкві, Підгайцях, Роздолі, Снятині (1912 р.). Окружні маніфестації відбувалися у Львові, в Рава-Руській, Олеську та Білім Камені у 1913 р. Ці здвиги мали значення не тільки для розвитку фізичного спорту, але й для національної консолідації та піднесення рівня національної свідомості.

# data[].attributes.subject
На початку XX ст. український "Сокіл" став масовою організацією. Свідченням цього є сокільські маніфестації (здвиги) в Стрию (1909 р.), Тернополі (1910 р.), Станіславові (1911 р.), Львові (1911 р.), Бережанах (1911 р.), Калуші, Жовкві, Підгайцях, Роздолі, Снятині (1912 р.). Окружні маніфестації відбувалися у Львові, в Рава-Руській, Олеську та Білім Камені у 1913 р. Ці здвиги мали значення не тільки для розвитку фізичного спорту, але й для національної консолідації та піднесення рівня національної свідомості.

# data[].attributes.headline
Прихильниками та активними членами "Сокола" в перші роки його існування були : Богдан Лепкий (в майбутньому талановитий літератор), Іван Белей (редактор газети "Діло"), Юрій Тобілевич (син І. Карпенка-Карого), Осип Коциловський (в майбутньому доктор теології), Ярослав Вінцковський (композитор), І. Крип'якевич (відомий історик) М. Шухевич (доктор юридичних наук, відомий адвокат) та ін. Дещо згодом до молодіжного товариства "Сокіл" стала залучатися і молодь. Це були, насамперед, учні шкіл, гімназій та студенти – сини І. Франка Тарас, Петро та Андрій, а також Степан Гайдучок, Михайло Рудницький, Олена Степанів, Роман Сушко та ін. Видатні представники Українські соколи на VІ- му Всесокільському злеті у Празі.

# data[].attributes.subject
Прихильниками та активними членами "Сокола" в перші роки його існування були : Богдан Лепкий (в майбутньому талановитий літератор), Іван Белей (редактор газети "Діло"), Юрій Тобілевич (син І. Карпенка-Карого), Осип Коциловський (в майбутньому доктор теології), Ярослав Вінцковський (композитор), І. Крип'якевич (відомий історик) М. Шухевич (доктор юридичних наук, відомий адвокат) та ін. Дещо згодом до молодіжного товариства "Сокіл" стала залучатися і молодь. Це були, насамперед, учні шкіл, гімназій та студенти – сини І. Франка Тарас, Петро та Андрій, а також Степан Гайдучок, Михайло Рудницький, Олена Степанів, Роман Сушко та ін. Видатні представники Українські соколи на VІ- му Всесокільському злеті у Празі.

# data[].attributes.headline
Найвищим органом "Сокола" були загальні збори членів. Збори скликались один раз на рік і обирали старшину у складі голови, двох заступників і девяти членів. Участь у товаристві вимагала певних членських внесків. Кожний член товариства, який заплатив місячну плату, мав право тричі на тиждень відвідувати гімнастичні зали. Майно товариства складалось з пожертвувань, допомоги від різних організацій та установ, а також із прибутків від культурних заходів та змагань.

# data[].attributes.subject
Найвищим органом "Сокола" були загальні збори членів. Збори скликались один раз на рік і обирали старшину у складі голови, двох заступників і девяти членів. Участь у товаристві вимагала певних членських внесків. Кожний член товариства, який заплатив місячну плату, мав право тричі на тиждень відвідувати гімнастичні зали. Майно товариства складалось з пожертвувань, допомоги від різних організацій та установ, а також із прибутків від культурних заходів та змагань.

# data[].attributes.headline
Символіка "Сокіл" мав прапор малинового кольору, на одному боці якого зображений золотий лев, що спирається на скелю (герб Галицької землі), на іншому - емблема товариства: птиця- сокіл з тягарцями (гантелями) в кігтях як символ швидкості, витривалості, сили. Гімн - "Соколи! Соколи!".

# data[].attributes.subject
Символіка "Сокіл" мав прапор малинового кольору, на одному боці якого зображений золотий лев, що спирається на скелю (герб Галицької землі), на іншому - емблема товариства: птиця- сокіл з тягарцями (гантелями) в кігтях як символ швидкості, витривалості, сили. Гімн - "Соколи! Соколи!".

# data[].attributes.headline
Діяльність товариства Члени товариства займалися такими видами спорту: велосипедний, веслування, фехтування, лижний спорт (лещетарство), ковзанярський та санний спорт, хокей (гаківка), баскетбол (кошиківка), бокс (стусан), туризм (мандрівництво). З 1912 р. було введено стрільбу. Одночасно товариство охоплювало увесь національно-культурницький спектр і влаштовувало аматорські театральні вистави, прогулянки, танці та співи й інші культурні заходи. Дуже швидко "Соколи" стають не лише організаціями фізичного виховання і пожежництва. У Львові створюється сокільський театр, що відіграв велику роль у культурно-просвітницькій роботі.

# data[].attributes.subject
Діяльність товариства Члени товариства займалися такими видами спорту: велосипедний, веслування, фехтування, лижний спорт (лещетарство), ковзанярський та санний спорт, хокей (гаківка), баскетбол (кошиківка), бокс (стусан), туризм (мандрівництво). З 1912 р. було введено стрільбу. Одночасно товариство охоплювало увесь національно-культурницький спектр і влаштовувало аматорські театральні вистави, прогулянки, танці та співи й інші культурні заходи. Дуже швидко "Соколи" стають не лише організаціями фізичного виховання і пожежництва. У Львові створюється сокільський театр, що відіграв велику роль у культурно-просвітницькій роботі.

# data[].attributes.headline
Морально-етичною основою для членів товариства були "10 сокільських принципів": 1. Сокіл(ка) - це символ свободи. 2. Сокіл(ка) завжди прагне виховати здорове тілом і духом молоде покоління української нації. 3. Сокіл(ка) - це свідомий дисциплінований громадянин української нації. 4. Сокіл(ка) завжди слухає накази своєї виборної старшини. 5. Сокіл(ка) завжди вчиться єдності і дисципліні. 6. Сокіл(ка) завжди пам'ятає, що світ здобувають справами, а не словами; не плачем - а мечем; байдужі гинуть - нероба стає рабом; не чекати - а діяти. 7. Сокіл(ка) любить Україну. 8. Сокіл(ка) завжди дбає про народну честь, твердий характер, здоров'я; мало говорить, а більше робить. 9. Сокіл(ка) усвідомлює, що тільки працею і згуртованістю народ здобуде свободу. 10. Сокіл(ка) знає тільки один організаційний клич українця - "Всі вперед! Всі разом!".

# data[].attributes.subject
Морально-етичною основою для членів товариства були "10 сокільських принципів": 1. Сокіл(ка) - це символ свободи. 2. Сокіл(ка) завжди прагне виховати здорове тілом і духом молоде покоління української нації. 3. Сокіл(ка) - це свідомий дисциплінований громадянин української нації. 4. Сокіл(ка) завжди слухає накази своєї виборної старшини. 5. Сокіл(ка) завжди вчиться єдності і дисципліні. 6. Сокіл(ка) завжди пам'ятає, що світ здобувають справами, а не словами; не плачем - а мечем; байдужі гинуть - нероба стає рабом; не чекати - а діяти. 7. Сокіл(ка) любить Україну. 8. Сокіл(ка) завжди дбає про народну честь, твердий характер, здоров'я; мало говорить, а більше робить. 9. Сокіл(ка) усвідомлює, що тільки працею і згуртованістю народ здобуде свободу. 10. Сокіл(ка) знає тільки один організаційний клич українця - "Всі вперед! Всі разом!".

# data[].attributes.headline
 Велику увагу приділяли культурно-освітнім заходам - кампаніям із ліквідації неграмотності, антиалкогольній; антинікотиновій пропаганді; організації гуртків художньої самодіяльності; читанню лекцій з історії України та краю; проведенню тематичних вечорів, концертів, театральних вистав, вечорниць, повітових та крайових сокільських свят із демонстрацією гімнастичних вправ, народних танців, хорового співу, спортивних змагань тощо.

# data[].attributes.subject
 Велику увагу приділяли культурно-освітнім заходам - кампаніям із ліквідації неграмотності, антиалкогольній; антинікотиновій пропаганді; організації гуртків художньої самодіяльності; читанню лекцій з історії України та краю; проведенню тематичних вечорів, концертів, театральних вистав, вечорниць, повітових та крайових сокільських свят із демонстрацією гімнастичних вправ, народних танців, хорового співу, спортивних змагань тощо.

# data[].attributes.headline
 Основна мета діяльності товариства – залучення молоді до загально фізичних вправ, різних ігрових видів спорту, гімнастики, дотримування здорового способу життя та знань із пожежної справи. У селах сокільські осередки мали «пожежний» характер а в місті – «гімнастичний». Вікових, соціальних, національних та релігійних обмежень у «Соколі» не встановлювали.

# data[].attributes.subject
 Основна мета діяльності товариства – залучення молоді до загально фізичних вправ, різних ігрових видів спорту, гімнастики, дотримування здорового способу життя та знань із пожежної справи. У селах сокільські осередки мали «пожежний» характер а в місті – «гімнастичний». Вікових, соціальних, національних та релігійних обмежень у «Соколі» не встановлювали.

# data[].attributes.headline
 Історія створення 11 лютого 1894 року у Львові в приміщенні "Руської Бесіди" відбулись Установчі збори, на яких було проголошено створення загальномолодіжного українського Пожежно-руханкового товариства "Сокіл". Очолив його український архітектор, громадський діяч Василь Нагірний ( ).

# data[].attributes.subject
 Історія створення 11 лютого 1894 року у Львові в приміщенні "Руської Бесіди" відбулись Установчі збори, на яких було проголошено створення загальномолодіжного українського Пожежно-руханкового товариства "Сокіл". Очолив його український архітектор, громадський діяч Василь Нагірний ( ).