# data[].attributes.body
Haastattelussa korostui kavereiden ja leikin merkitys.

Kävi myös ilmi, että lapsi kaipaisi enemmän aikuisten osallistumista leikkeihin. Aikuinen vetoaa usein kiireeseen ja arkiaskareisiin.

Varhaiskasvatuksen tulevina sosionomeina on hieno huomata, että leikin merkitystä nykyään korostetaan ja se on tärkeä osa varhaiskasvatusta.

Ryhmä: Susanna & Henriikka

# data[].attributes.headline
Osallistava oppimisympäristö syntyy ennen kaikkea arjen pienistä hetkistä

# data[].attributes.subject
Osallistava oppimisympäristö syntyy ennen kaikkea arjen pienistä hetkistä

# data[].attributes.body
Haastattelutehtävää tehdessämme oivalsimme, että osallistava oppimisympäristö rakentuu arjen pienistä hetkistä ja aikuisen läsnäolosta. Osallisuus ei synny vain siitä, kuka puhuu eniten, vaan siitä, kenet aikuinen huomaa.

Keskeisenä näkökulmana nousi esiin, kuinka tärkeää on tunnistaa myös ne lapset, jotka eivät hae huomiota tai jäävät helposti sivuun leikissä. Osallisuus ei aina tarkoita äänessä olemista, vaan se rakentuu usein aikuisen herkkyydestä huomata, kutsua mukaan ja muokata ympäristöä niin, että jokaisella lapsella on mahdollisuus tulla osaksi yhteistä tekemistä.

Yhteiseksi oivallukseksemme jäi ajatus siitä, että osallistava oppimisympäristö vaatii aikuiselta rohkeutta pysähtyä, kuunnella ja tarvittaessa muuttaa omaa toimintaansa. Kun aikuinen toimii näin tietoisesti, lapsen osallisuus ei jää sattuman varaan, vaan siitä tulee osa arjen pedagogiikkaa.

Ryhmä: Renata & Paula

# data[].attributes.headline
Yhteisöllisten ja osallistavien oppimisympäristöjen rakentaminen lapsille modernista ja muuttuvasta näkökulmasta 

# data[].attributes.subject
Yhteisöllisten ja osallistavien oppimisympäristöjen rakentaminen lapsille modernista ja muuttuvasta näkökulmasta 

# data[].attributes.body
Oppimisympäristöt ovat muuttumassa varhaiskasvatuksessa joustaviksi tiloiksi, jossa huomioidaan psyykkinen, sosiaalinen ja fyysiset vaikutukset. Varhaiskasvatuksessa muutos on jo alkanut ja olemmekin menossa kohti inklusiivisuutta, jossa nämä kaikki asiat otetaan huomioon, jolla saavutetaan tasavertainen arki varhaiskasvatukseen.

# data[].attributes.body
Tehtävää tehdessämme oivalluksena tai ehkä muistutuksena lapsen näkemys aikuisista on usein ”lapsia vahtivia” aikuisia. leikin merkitys ja sen ihmellinen voima voisi olla enemmänkin myös meidän keskiössä vaikka meitä velvoittaa myös muut asiat ja kiire, pitäisi olla ennemmän aikaa pysähtyä leikkimään. Mahdollisesti seuraavan kerran kun kysytään mitä aikuiset tekevät niin lapset vastaa ”leikkivät”.

Ryhmä : Emilia ja Minna

# data[].attributes.body
Toimivan kasvattajatiimin yhteistyö on sekä työntekijöiden, että lasten etu. Lapset viihtyvät ympäristössä, jossa myös aikuisilla on hyvä olla, joten hyvän ja toimivan tiimin merkitys ei näy pelkästään työtuloksessa vaan koko kokonaisuudessa.

Anu-Marju Perttu & Anna-Maria Torikka

# data[].attributes.body
Toimiva kasvattajatiimi on keskusteleva, avoin ja toisia kunnioittava. Sen hyöty näkyy kaikille, muille työyhteisön jäsenille, lapsille kuin vanhemmillekkin. Toimiva tiimi on myös tärkeä pohja jaksamiselle hektisen arjen keskellä.

Taru Koskivirta-Weckstén & Katja Helenius

# data[].attributes.body
Lapsilähtöinen pedagogiikka näkyy arjen pienissä hetkissä. Kasvattaja havainnoi lasten leikkiä ja keskusteluja ja muokkaa toimintaa niiden pohjalta. Lapsilähtöinen toiminta näkyy jatkuvana vuoropuheluna lasten ja kasvattajan välillä. Kasvattajan tärkein tehtävä on kuunnella, tunnistaa mahdollisuudet ja luoda ympäristö, jossa lasten ideat voivat kasvaa ja kehittyä.

Ryhmä: Eevaleena Katajamäki & Seija Kulmala

# data[].attributes.headline
Leikin merkitys lapselle varhaiskasvatuksessa ja kotona.

# data[].attributes.subject
Leikin merkitys lapselle varhaiskasvatuksessa ja kotona.

# data[].attributes.body
Haastattelimme varhaiskasvatukseen osallistuvia lapsia eri ikäryhmistä ja totesimme leikin olevan suuressa merkityksessä lasten arjessa niin päiväkodissa kuin kotona. Lapset kokivat kotona olevan tärkeää sisarusten, vanhempien sekä esim. Kummien ja isovanhempien osallistumisen yhteisiin leikkeihin, kun taas varhaiskasvatuksessa lapset haluaisivat, että varhaiskasvatuksen aikuiset ehtisivät osallistumaan enemmän.

Erityisesti varhaiskasvatusta ajatellen leikin merkitys on erityinen, kun opetellaan esimerkiksi kaveritaitoja, jakamista ja muita sosiaalisia taitoja.

Leikille tulisikin arjessa varata reilusti aikaa ja tiloja pitkäkestoiselle leikille ja jossa toteutuu vahvasti lapsen osallisuus.

Pirjo Pimiä & Miina-Mari Mäntylä

# data[].attributes.body
Oivalsimme haastattelua tehdessä, että myös ulkona olevat oppimisympäristöt ovat yhtä tärkeitä kuin sisätiloissa olevat. Ulkoilu on suuri osa varhaiskasvatusta ja myös lähialuiden oppimisympäristöjä pitää hyödyntää rohkeasti. Lapsille leikki on ensisijainen tapa oppia, joten miksi rajata oppimisympäristöjen rakentaminen vain sisätiloihin. On tärkeää mahdollistaa myös leikin jatkuminen sisältä ulos sekä toisinpäin. Ulos voi rakentaa esimerkiksi vuodenaikaan liittyviä oppimisympäristöjä; kesällä vaikkapa jäätelökioskin.

Haastattelemamme yksikkö on panostanut kuluvan kauden aikana oppimisympäristöihin ja oppimisympäristöt on rakennettu lasten tasolle ja vastaamaan heidän tarpeitaan. Tämä onkin tärkein asia muistaa, kun oppimisympäristöjä muokataan ja rakennetaan. Olemme varhaiskasvatuksessa lapsia varten ja heidän tarpeet tulee huomioida niin, että jokainen lapsi tulee kuulluksi, nähdyksi ja kohdatuksi omana itsenään. Tämä on tärkeää muistaa leikissä. Aikuisten tulee olla mukana leikissä ja läsnä lapsille myös ulkona. Ulkoilu on pedagogista toimintaa, eikä siellä kuuluu olla piirissä keskustelemassa selkä lapsiin päin.

Essi Rantanen ja Saija Hakanen

# data[].attributes.body
Oivalsimme, että toimiva tiimi luo perustukset lasten hyvälle kasvuympäristölle. Parhaimmillaan hyvä tiimi tukee ja tuo esille jokaisen jäsenen vahvuudet ja osaamisen ja hyödyntää sitä toiminnassaan. Tärkeä seikka on tiimin yhteinen arvopohja ja siihen sitoutuminen. Jatkuva itse reflektointi, toiminnan arviointi ja hyvä vuorovaikutus kehittää tiimin toimintaa parempaan suuntaan.

Anniina Sam ja Heidi Aspola

# data[].attributes.body
Osallistava oppimisympäristö on jokaisen lapsen oikeus

Pohdimme aihetta lapsen tuen tarpeen näkökulmasta. Jokainen lapsi on saman arvoinen huolimatta siitä, tarvitseeko hän miten paljon tukea osallistuakseen mihin tahansa toimintaan.

Erilaisin tuen keinoin autamme lasta osallistumaan ja vaikuttamaan oman ympäristönsä suunnitteluun, toteuttamiseen ja siellä toimimiseen.

On meidän (kunnia)tehtävämme kasvattajina olla sensitiivisiä ja luoda jokaiselle lapselle kokemus, että hän on tärkeä ja ihmeellinen omana itsenään.

Ryhmä: Marjo ja Pia

# data[].attributes.body
Leikillä on tärkeä rooli lasten kaverisuhteissa. Leikissä/leikkiessä harjoitellaan ja opitaan kaveritaitoja. Aikuinen voi tukea lasten kaverisuhteita olemalla läsnä, havainnoimalla ja ohjaamalla.

Ryhmä: Maretta ja Liisa

# data[].attributes.body
Varhaiskasvatuksen opettajan haastattelussa nousi esille, että kaikessa toiminnassa pyritään yhdistämään lapsen kiinnostus ja halu oppia. Vasun tavoitteet huomioidaan jatkuvasti ja kaikella toiminnalla on suunta ja tarkoitus. Lapsille pedagogiikka tuodaan miuluisalla tavalla arjen keskellä. Lapsi ei leiki oppiakseen, lapsi oppii leikkimällä.

Ryhmä: Outi Lindgren ja Suvi Vento.

# data[].attributes.headline
Lapsilähtöinen pedagoginen toiminta lapselle ja lapsiryhmälle  

# data[].attributes.subject
Lapsilähtöinen pedagoginen toiminta lapselle ja lapsiryhmälle  

# data[].attributes.body
Lähdimme työstämään ryhmätyötämme kummankin kiinnostuksen pohjalta. Valitsimme aiheeksi pedagoginen toiminta. Saimme siihen kivasti erilaista näkökulmaa, haastateltua kahta hyvin erilaista toimintakulttuuria. Aikataulut olivat lievä ongelma, koska piti tehdä muitakin tehtäviä ja pyörittää arkea perheen ja töiden ohella, mutta onneksi saatiin tehtävä tehtyä ja kokonaisuus on meidän näköisemme.

Ryhmä: Nadja ja Niina

# data[].attributes.body
Lasta haastatellessa minulle ja parille muodostui selkeä kuva siitä että lapsi kokee hyvin vahvasti että aikuinen määrittelee päiväkotipäivän kulun, mitä, missä ja milloin. Aikuinen määrittelee mitä tehdään ja kenen kanssa. Jos lapsi haluaisi itse vaikuttaa oman päivänsä kulkuun eikä haluaisi osallistua johonkin tiettyyn toimintaan, on aikuisen vastaus usein katsotaan huomenna, mutta usein huomisellekkin on jo suunniteltu uutta toimintaa joka sivuuttaa lapsen oman mielenkiinnon ja halukkuuden. Lapsen osallisuus toiminnan suunnittelussa jää aika vähäiseksi kun aikuinen määrittelee. Kun kysyimme missä tilanteissa lapsi sai itse määritellä toimintaansa se oli vain vapaan leikin aikana.

Ryhmä: Suvi ja Linda

# data[].attributes.headline
Yhteisöllisen ja osallistavan oppimisympäristön rakentaminen lapsille 

# data[].attributes.subject
Yhteisöllisen ja osallistavan oppimisympäristön rakentaminen lapsille 

# data[].attributes.body
Yhteisöllisessä ja osallistavassa oppimisympäristön rakentamisessa on tärkeää ottaa kaikkien tarpeet huomioon ja näin ollen rakentaa kaikille turvallinen ja toimiva oppimisympäristö

Ryhmä: Jenna & Anne

# data[].attributes.body
Toimiva tiimi on toiminnan ydin, arvostetaan, kuunnellaan, keskustellaan ja ollaan avoimia. Hyödynnetään tiimin vahvuuksia ja osaamista. Lisäksi erilaiset koulutustaustat tukevat tiimin ammattitaitoa. Kaikki nämä tukevat lasten kasvua, oppimista ja hyvinvointia.

Katja Kulonpää ja Heli Kannosto

# data[].attributes.body
Toimivassa kasvattajatiimissä on lämmin ja myönteinen vuorovaikutus, ongelmia ratkotaan ja jokaisen vahvuuksia hyödynnetään, huumoria unohtamatta. Jokainen tietää tehtävänsä ja yhdessä sovitusta pidetään kiinni, joustetaan tarvittaessa. Noudatetaan tiimisopimusta. Tiimityö on jäsentensä summa, jonka lopputuloksena arki toimii. Avoin vuorovaikutus lisää luottamusta ja lämpöä aikuisten välille, ilo näkyy ja se heijastuu myös lapsiin. Toimiva tiimi siis toimii perustana lapsen laadukkaalle varhaiskasvatukselle ja työntekijöiden jaksamiselle.

Jonna Asp ja Marjut Kauttio

# data[].attributes.body
Lapsia haastateltuamme , nousi selkeästi esille, että tärkeintä lapsen arjessa oli leikkiminen.

Meidän kasvattajien tulisi huomioida tämä ja antaa aikaa ja mahdollisuuksia pedagogisen toiminnan suunnitteluun leikille ja leikin jatkumolle.

Meidän on myös huolehdittava, että leikkiympäristö on innostava leikkiin, sekä olisi monipuolisesti muunneltavissa.

Aikuisen rooli leikissä on vaihtuva, tilanteen mukaan. Välillä riittää, että olet lähellä saatavilla, mutta toisinaan ohjaamassa leikin kulkua.

Ryhmä: Sonja ja Päivi

# data[].attributes.body
Lapsen haastattelusta kävi ilmi, että päiväkotipäiviä pidettiin pääsäntöisesti mukavina. Liikunta ja retket korostuivat keskusteluissa mieluisina tekemisinä, leikkiä unohtamatta. Aikuisen roolia kuvattiin vahtivaksi ja ohjaavaksi. Toivottiin aikuisen aktiivisempaa osallistumista leikkeihin ja peleihin. Tämä tulevina sosionomeina, pisti tietenkin miettimään omaa toimintaa ja sen kehittämistä varhaiskasvatuksessa.

Ryhmä: Piia & Anita

# data[].attributes.body
Haastatellessamme lapsia nousi esiin, erilaisten oppimisympäristöjen tärkeys. Lapset ovat uteliaita ja nauttivat leikkimisestä erilaisissa oppimisympäristöissä niin sisällä kuin ulkona. Turvallinen ilmapiiri, sensitiivinen aikuinen ja mahdollisuus vaikuttaa arkeen vahvistavat lapsen osallisuutta, toimijuutta ja yhteenkuuluvuuden tunnetta. Sensitiivinen aikuinen ei ainoastaan kuuntele lasten ideoita, vaan tekee ne näkyviksi arjessa ja vie niitä aktiivisesti eteenpäin pedagogisessa toiminnassa. Leikki toimii lapsille keskeisenä oppimisen muotona. Leikin kautta lapset harjoittelevat vuorovaikutustaitoja, neuvottelua ja yhteisten merkitysten rakentamista.

Roosa ja Jemina

# data[].attributes.body
Haastattelimme molemmat tahoillamme suunnilleen saman ikäistä lasta, ja molempien haastateltavat nostivat leikin ja kaverisuhteiden tärkeyden varhaiskasvatuspäivän tärkeimmäksi osaksi. Haastattelijoina havaitsimme, että siinä missä toinen haastateltava oli puhelias ja lapsen ajatus seilasi edes takaisin kysymysten välillä, toinen oli jännittynyt ja vaitonaisempi.

Mirva ja Taru

# data[].attributes.body
Toimivassa tiimissä yhteistyö on avointa ja sujuvaa, ja se tukee lasten hyvinvointia. Tiimin jäsenet jakavat vastuuta, tukevat toisiaan ja rakentavat yhdessä luottamukseen perustuvaa yhteistyötä.

Ryhmä: Essi Mäki ja Katja Jansson

# data[].attributes.body
Haastattelussa lapset halusi tulla nähdyksi ja kuulluksi. Lasten mielsetä olisi kivointa että kaikki aikuset pääsisivät yhteiselle laulutuokiolle. Kuulemma lapsilla ollut hauskaa kun laulut on ollut hukassa ja ovat päässet etsimäään niitä. On hyvä huomioida päiväkodissa pienryhmät jolloin mahdollistamme että lapsi tulee kuuluksi ja nähdyksi myös aikuinen olisi ennemmän läsnä leikeissä ja peleissä. Terveisin ida ja outi

# data[].attributes.body
Lasten arjessa korostui haastattelujen pohjalta leikin tärkeys ja kaverit. Lapset kokivat että saavat osallistua itseään koskevaan päätöksentekoon. He myös kokivat että heillä on mahdollisuus kieltäytyä toiminnasta johon eivät halua osallistua. Aikuiselta uskalletaan pyytää apua ja sitä myös saadaan. Kasvattajan näkökulmasta kävi selväksi että lapset kokevat tulevansa kuulluksi ja toimintakulttuuri on osallisuuden salliva.

Hanna

# data[].attributes.body
Haastattelukysymyksiä pohtiessamme halusimme perehtyä oppimisympäristöjen rakentamiseen silmällä pitäen haastavia kasvatustilanteita. Miten oppimisympäristöt voivat rauhoittaa tai provosoida tilanteita. Sekä siihen miten lasten osallisuus näkyy näissä oppimisympäristöissä. Haastattelussa nousi esiin turvalliset oppimisympäristöt, esim. turvalliset aikuiset ja turvallinen paikka tunteiden käsittelyyn.

Ryhmä: Sanna & Noora

# data[].attributes.body
Lasten arjessa korostuu haastattelujen pohjalta leikin ja kaverisuhteiden merkitys. Lapset kokevat saavansa osallistua itseään koskevaan päätöksentekoon ja heillä on mahdollisuus kieltäytyä toiminnasta, johon eivät halua osallistua. Aikuiselta uskalletaan pyytää apua ja sitä myös saadaan. Kasvattajan näkökulmasta käy selväksi, että lapset kokevat tulevansa kuulluksi, ja toimintakulttuuri on osallisuutta salliva.

Meillä herää ajatus, että lapsen arjessa varhaiskasvatuksessa kaikkein merkityksellisintä ei ole se, mitä päivän aikana tehdään, vaan se, miltä lapsesta tuntuu olla osa yhteisöä. Jos lapsi kokee, että hänen mielipiteensä huomioidaan ja hän saa tehdä pieniäkin valintoja itse, rakentuu samalla kokemus arvokkuudesta ja toimijuudesta. Osallisuus ja itsemäärääminen eivät ole arjen ”lisä”, vaan perusta, jonka varaan lapsen turvallisuus, itsetunto ja luottamus aikuisiin rakentuu.

Ryhmä Hannamari & Irina