# data[].attributes.body
Katedrala sv. Jakova u Šibeniku značajno je graditeljsko ostvarenje 15. i 16. stoljeća na tlu Hrvatske. Zbog svojih iznimnih vrijednosti katedrala je 2000. godine uvrštena u UNESCO-ov popis svjetskog kulturnog nasljeđa.

# data[].attributes.headline
Povijest o katedrali sv. Jakova  u Šibeniku

# data[].attributes.subject
Povijest o katedrali sv. Jakova  u Šibeniku

# data[].attributes.body
Gradnja nove katedrale simbolički je bila kulminacija višestoljetnog stremljenja grada, da se odvoji od trogirske biskupije te da i uz vlastitu crkvu stekne i komunalnu autonomiju. Podignuta je na južnoj strani središnjeg starog gradskog trga, na mjestu romaničke crkve sv. Jakova.

# data[].attributes.headline
Ideja o gradnji katedrale sv. Jakova u Šibeniku

# data[].attributes.subject
Ideja o gradnji katedrale sv. Jakova u Šibeniku

# data[].attributes.body
Ideja o gradnji velikog katedralnog hrama datira od 1298. godine kada je Šibenik dobio vlastitu biskupiju i naslov grada. Odluka o gradnji i početku pripremnih radova donesena je 1402. godine. Gradnja je međutim, započela tek 1431. godine i trajala uz prekide do 1536. godine. Prvo desetljeće na njenu podizanju rade mletački gotički graditelji i šibenski klesarski majstori Andrija Budčić i Budiša Statčić. Za to vrijeme izgrađen je južni i sjeverni zid, donji, gotički dio pročelja i oba portala crkve. Na katedrali su radili Juraj Dalmatinac, Radivoj Bogosalić, Radonja Grubačević i Nikola Marković.

# data[].attributes.headline
Odnos mase i prostora katedrale sv. Jakova u Šibeniku

# data[].attributes.subject
Odnos mase i prostora katedrale sv. Jakova u Šibeniku

# data[].attributes.body
Katedrala sv. Jakova postiže savršen balans između masivnih konstrukcijskih elemenata i otvorenog, prozračnog prostora:

Masa

Građevina je u osnovi monolitna zbog svoje kamene konstrukcije. Masivni zidovi, kupola i svodovi unose osjećaj stabilnosti i monumentalnosti.

Unatoč masivnosti, precizna obrada kamena, ukrasi i prozori u tamburu smanjuju dojam težine i unose eleganciju.

Prostor

Longitudinalna dispozicija usmjerava pogled prema apsidama, čime se naglašava dubina prostora.

Središnji prostor ispod kupole djeluje otvoreno i svijetlo, zahvaljujući prozorima tambura, koji omogućavaju ulazak prirodnog svjetla.

Kombinacija visokih bačvastih svodova u glavnom brodu i nižih križno-rebrastih svodova u bočnim brodovima stvara osjećaj vertikalnog i horizontalnog sklada.

Dinamika odnosa

Težina mase (zidova i svodova) ravnomjerno je raspoređena kroz nosače, što omogućava stvaranje velikih, otvorenih prostora bez kompromisa u stabilnosti.

Harmonična proporcija između masivnih elemenata i prozračnosti unutrašnjeg prostora stvara dojam monumentalnosti, ali i lakoće.

# data[].attributes.headline
Forma građevine katedrale sv. Jakova u Šibeniku

# data[].attributes.subject
Forma građevine katedrale sv. Jakova u Šibeniku

# data[].attributes.body
1. Oblik građevine (forma)

Tlocrtni oblik: Latinski križ

Osnovni tlocrt ima oblik latinskog križa, karakterističnog za zapadne sakralne građevine.

Glavni longitudinalni brod presijeca poprečni brod (transept), tvoreći križni oblik.

Vertikalni elementi: Polukugla i tambur

Središnji prostor nad križištem krasi velika kupola polukuglastog oblika, smještena na tamburu (cirkularni bazni dio kupole), što unosi centralni naglasak u građevinu.

Apside

Na istočnom dijelu nalaze se tri polukružne apside, koje zaokružuju longitudinalni tlocrt i ističu sakralni prostor iza glavnog oltara.

Katedrala sv. Jakova u Šibeniku predstavlja vrhunski primjer sinteze različitih oblika i konstrukcijskih rješenja. Evo detaljne analize forme građevine, konstrukcijskih elemenata i odnosa mase i prostora:

1. Oblik građevine (forma)

Tlocrtni oblik: Latinski križ

Osnovni tlocrt ima oblik latinskog križa, karakterističnog za zapadne sakralne građevine.

Glavni longitudinalni brod presijeca poprečni brod (transept), tvoreći križni oblik.

Vertikalni elementi: Polukugla i tambur

Središnji prostor nad križištem krasi velika kupola polukuglastog oblika, smještena na tamburu (cirkularni bazni dio kupole), što unosi centralni naglasak u građevinu.

Apside

Na istočnom dijelu nalaze se tri polukružne apside, koje zaokružuju longitudinalni tlocrt i ističu sakralni prostor iza glavnog oltara.

# data[].attributes.headline
Konstrukcijski elementi katedrale sv Jakova u Šibeniku

# data[].attributes.subject
Konstrukcijski elementi katedrale sv Jakova u Šibeniku

# data[].attributes.body
Katedrala koristi niz naprednih konstrukcijskih elemenata koji omogućavaju stabilnost i vizualnu harmoniju:

a) Nosači

Zidovi

Masivni kameni zidovi nose većinu težine građevine. Oni su glavni nosivi elementi, ali su ojačani inovativnim tehnikama slaganja kamenih blokova.

Zidovi su ukrašeni reljefima, čime se smanjuje dojam masivnosti.

Stupovi i piloni

Unutrašnjost crkve oslanja se na niz vitkih stupova koji dijele prostor na tri broda.

Glavni stupovi i piloni izgrađeni su od kamena i služe kao nosači za svodove i bočne zidove.

Pandativi

Prijelaz s četverokutne osnove križišta na kružni tambur kupole riješen je pomoću pandativa (trouglasti prijelazni elementi). Ovo je ključno za postavljanje kupole u sklad s longitudinalnim tlocrtom.

b) Teretni elementi

Kupola

Polukuglastog je oblika i leži na tamburu s prozorima, što omogućava ulazak svjetlosti. Kupola je teška, ali konstrukcija pandativa i tambura ravnomjerno raspodjeljuje njen teret na zidove i stupove.

Bačvasti svodovi

Glavni brod prekriven je bačvastim svodom, što je karakteristično za gotičke i renesansne crkve. Ovaj svod prebacuje težinu na bočne zidove.

Bočni brodovi imaju niže svodove, što unosi osjećaj gradacije prostora.

Križno-rebrasti svodovi

Koriste se na manjim prostorima, poput bočnih kapela i dijelova poprečnog broda, a rebra dodatno pridonose čvrstoći svodova.

c) Kontrafori

Zidovi su ojačani diskretnim kontraforima, koji preuzimaju horizontalne sile sa svodova i raspoređuju ih prema tlu.

# data[].attributes.headline
Materijali i vrsta građvine katedrala sv. Jakova u Šibeniku

# data[].attributes.subject
Materijali i vrsta građvine katedrala sv. Jakova u Šibeniku

# data[].attributes.body
Katedrala sv. Jakova u Šibeniku predstavlja sintezu longitudinalne i centralne tlocrtne dispozicije, što je čini izuzetno značajnim djelom sakralne arhitekture.

Longitudinalna dispozicija

Osnovna struktura crkve:

Katedrala ima longitudinalni, pravokutni tlocrt s tri broda koji se protežu dužinom građevine.

Ova raspodjela je karakteristična za bazilikalne crkve i omogućava smještaj većeg broja vjernika, što je bilo ključno za njenu liturgijsku funkciju.

Glavni brod je odijeljen od bočnih brodova redovima stupova.

Centralna dispozicija

Kupola kao središnji element:

Velika kupola, visoka 32 metra, postavljena iznad križišta glavnog i poprečnog broda, daje centralni karakter građevini.

Kupola naglašava vertikalnost i simboliku nebeskog svoda, što je često obilježje crkava s centralnom dispozicijom.

Prostor ispod kupole djeluje kao središte koje povezuje longitudinalni i poprečni brod.

Sinteza oba pristupa

1. Kombinacija longitudinalnog i centralnog naglaska:

Dok longitudinalni tlocrt dominira u osnovnoj strukturi i orijentaciji prema apsidama, centralna dispozicija se očituje u važnosti kupole i harmoničnom prijelazu između dijelova crkve.

Ova sinteza stvara dinamičan prostor u kojem se spajaju linearni pravac i centralizirana monumentalnost.

2. Harmonija stilova:

Gotika je izražena u longitudinalnim elementima poput visoke unutrašnjosti i šiljastih lukova.

Renesansa dominira u kupoli i proporcijama, naglašavajući centralnu dispoziciju.

3. Liturgijska funkcionalnost:

Longitudinalni dio služi procesijama i okupljanju vjernika.

Centralni dio ispod kupole omogućava vizualni fokus na oltar i simboličku povezanost s nebom.

MATERIJAL: kamen

# data[].attributes.body
Hvarska katedrala (Katedrala Sv. Stjepana) je crkvena građevina smještena na Hvaru. Katedrala je izgrađena u razdoblju od 16. do 17. stoljeća, a radovi su trajali sve do 18. stoljeća. Gradnja je započela na temeljima ranokršćanske bazilike, a ubrzo je prešla u renesansni i barokni stil. Katedrala je primjer renesanse. Renesansni utjecaji vidljivi su u obliku prostora.

# data[].attributes.headline
Otvori na građevini katedrale sv. Jakova u Šibeniku

# data[].attributes.subject
Otvori na građevini katedrale sv. Jakova u Šibeniku

# data[].attributes.body
1. Rozeta

Pozicija:

Nalazi se na zapadnom pročelju, iznad glavnog ulaza.

Opis:

Rozeta je bogato ukrašena, izrađena u gotičkom stilu, s detaljima koji simboliziraju božansku svjetlost i savršenstvo.

Ona dominira pročeljem i služi kao glavni izvor svjetla u ulaznom dijelu katedrale.

Simbolika:

Rozeta predstavlja Kristovo svjetlo koje ulazi u crkvu, povezujući unutrašnji prostor sa nebeskim.

2. Monofore

Pozicija:

Monofore su prisutne na bočnim zidovima glavnog broda, kao i na tamburu ispod kupole.

Opis:

Monofore su uski, pojedinačni prozori s lučnim završetkom, tipični za gotički stil.

Ovi prozori omogućavaju blagi ulazak svjetlosti i stvaraju dojam duhovnog ozračja unutar crkve.

3. Bifore

Pozicija:

Nalaze se na tamburu kupole.

Opis:

Bifore su dvostruki prozori odvojeni tankim stupićem, s elegantno zakrivljenim lukovima.

Njihov položaj na tamburu omogućava prodiranje svjetlosti u središnji prostor ispod kupole.

Svjetlost kroz bifore simbolizira povezanost neba i zemlje.

4. Vrata (portali)

Glavni portal:

Bogato ukrašen skulpturama, reljefima i motivima, glavni portal je pravo remek-djelo gotičke i renesansne skulpture.

Bočni portali:

Sjeverni i južni portali manjih su dimenzija, ali također ukrašeni figurativnim motivima.

5. Ostali otvori

Tambur kupole:

Pored bifora, tambur sadrži i male kružne otvore koji dodatno propuštaju svjetlost.

Apside:

Polukružne apside imaju monofore koje osvjetljavaju prostor oltara, naglašavajući njegovu važnost.

# data[].attributes.headline
Dekoracije katedrale sv. Jakova u Šibeniku

# data[].attributes.subject
Dekoracije katedrale sv. Jakova u Šibeniku

# data[].attributes.body
1. Lezene

Pozicija:

Lezene su prisutne na vanjskim zidovima katedrale, posebno na pročelju i apsidama.

Opis:

To su vertikalni dekorativni elementi izvedeni u kamenu, koji razbijaju monotoniju zidova i stvaraju ritmički vizualni efekt.

Lezene pridonose osjećaju visine i usmjerenosti prema nebu, što je karakteristično za sakralne građevine.

2. Arkade

Pozicija:

Vanjski dio tambura kupole ukrašen je nizom elegantnih arkada.

Arkade se mogu vidjeti i na bočnim dijelovima pročelja, gdje se koriste za razvedenost zida.

Opis:

Arkade su niz lučnih otvora ili slijepih lukova, poduprtih stupićima.

One stvaraju dojam dubine i prostorne dinamike, istovremeno služeći kao ukras i simbolički element.

3. Profilacija

Pozicija:

Profilacija je prisutna na svim važnijim arhitektonskim elementima, uključujući portale, prozore (rozeta, monofore, bifore), krovne rubove i svodove.

Opis:

To su precizno obrađeni kameni rubovi ili ukrasni završeci koji naglašavaju linije arhitektonskih elemenata.

Profilacija stvara vizualnu sofisticiranost i jasnoću oblika, naglašavajući prijelaze između elemenata poput zidova, svodova i otvora.

4. Reljefi

Pozicija:

Reljefi su najslavniji dekorativni elementi katedrale, prisutni na vanjskom dijelu apsida, portalu i drugim dijelovima.

Opis:

Friz s glavama:

Na vanjskoj strani apsida nalazi se čuveni friz sa 71 isklesanom ljudskom glavom, koje prikazuju stvarne osobe – Šibenčane, ali i nepoznate likove. Ovi portreti su realistični i jedinstveni u europskoj arhitekturi.

Glavni portal:

Ukrašen je bogatim figurativnim reljefima koji prikazuju biblijske motive, poput Adama i Eve, te simbolima kršćanske ikonografije.

Bočni portali:

Manje raskošni, ali ukrašeni reljefima anđela, svetaca i geometrijskih motiva.

5. Figurativna dekoracija

Skulpture:

Na pročelju, kupoli i portalu nalaze se skulpturalni ukrasi koji uključuju likove svetaca, anđela i biblijskih scena.

Kip Jurja Dalmatinca i drugi figuralni ukrasi pokazuju vrhunsku virtuoznost lokalnih i stranih majstora.

6. Ostali ukrasni elementi

Geometrijski i floralni motivi:

Ovi motivi su prisutni na arhivoltama (lukovima) i dovratnicima portala, stvarajući vizualno bogatstvo i simboličnu povezanost s prirodom.

Rustikalna obrada kamena:

Kod određenih dijelova zidova zadržana je blaga tekstura kamena kako bi se stvorio kontrast s glatko obrađenim dijelovima.

# data[].attributes.body
1. Brodovi

Tri broda:

Katedrala ima longitudinalni raspored s tri broda: glavni brod i dva bočna broda.

Glavni brod:

Najširi i najviši, dominira prostorom te vizualno vodi pogled prema apsidi.

Prekriven je bačvastim svodom, koji doprinosi monumentalnosti unutrašnjeg prostora.

Bočni brodovi:

Niži i uži od glavnog broda.

Prekriveni su križno-rebrastim svodovima, što stvara dinamičan kontrast s bačvastim svodom glavnog broda.

Prostor između brodova:

Razgraničenje glavnog broda i bočnih brodova postiže se redovima kamenom klesanih stupova i lukova. Stupovi su elegantni, ali čvrsti, pa vizualno smanjuju dojam težine gornjih struktura.

2. Deambulatorij i ambulatorij

Deambulatorij i ambulatorij:

Klasičan deambulatorij (procesionalni prolaz iza glavnog oltara, koji okružuje apsidu) nije prisutan u katedrali sv. Jakova, što je u skladu s tradicijom dalmatinskih sakralnih objekata, gdje se fokus stavlja na longitudinalni tlocrt i jednostavnije prostorne rasporede.

Umjesto deambulatorija, prostor iza glavnog oltara je jednostavniji, ali naglašen polukružnim apsidama.

3. Apsida

Tri polukružne apside:

Na istočnoj strani katedrale nalaze se tri polukružne apside, koje su skladno oblikovane i funkcionalno povezane.

Centralna apsida:

Najveća je i najvažnija, smještena iza glavnog oltara. Ova apsida je simbolički i liturgijski centar katedrale.

Bočne apside:

Nalaze se iza bočnih brodova. Manjih su dimenzija i služe kao pomoćni liturgijski prostori.

Friz s glavama:

Vanjski dio apsida ukrašen je poznatim frizom sa 71 isklesanom ljudskom glavom, što apsidama daje jedinstvenu umjetničku dimenziju.

4. Transept

Poprečni brod (transept):

Poprečni brod povezuje longitudinalne brodove i naglašava križni tlocrt katedrale.

Središnji dio križišta, iznad transepta, kruni se monumentalnom kupolom.

5. Kupola

Središnji prostorni element:

Smještena iznad križišta glavnog i poprečnog broda.

Kupola djeluje kao središte prostorne organizacije, naglašavajući važnost centralnog dijela katedrale.

6. Prostor za vjernike i liturgiju

Glavni brod i apsida:

Glavni brod vodi vjernike prema apsidi, gdje se nalazi oltar, središnje mjesto liturgije.

Bočni brodovi:

Služe za smještaj dodatnih kapela i omogućavaju cirkulaciju vjernika.

# data[].attributes.headline
3D model katedrale sv. Jakova u Šibeniku

# data[].attributes.subject
3D model katedrale sv. Jakova u Šibeniku

# data[].attributes.attachment_link.title
Katedrala sv. Jakova u Šibeniku - 3D model by grf.unizg.hr (@grf.hr)

# data[].attributes.attachment_link.description
Katedrala sv. Jakova u Šibeniku izgrađena je između 1431. i 1535. godine. Ova jedinstvena građevina koja u sebi objedinjuje gotičke i renesansne karakteristike, građena je prema projektu Jurja Dalmatinca kojeg dovršava Nikola Firentinac. Na kamenoj trobrodnoj katedrali posebno se ističu inovativna tehnička rješenja, kupola od međusobno utorenih kamenih ploča te svod. Organička stopljenost arhitekture i skulpture najviše se očituje na frizu apside s nizom od 71 isklesane glave izrazito portretnih karakteristika. Više informacija: https://trpquo.github.io/GliptotekaHAZU-UNESCO/sibenik.htmlv Zasebnu cjelinu fundusa Gliptoteke čini opus kipara i graditelja Jurja Matejeva Dalmatinca s odljevima iz katedrale sv. Jakova u Šibeniku, njegova remek-djela, koje je 2000. godine uvršteno na Popis svjetske kulturne baštine UNESCO-a. - Katedrala sv. Jakova u Šibeniku - 3D model by grf.unizg.hr (@grf.hr)

# data[].attributes.attachment_link.title
Bajkovita Hrvatska: Katedrala sv. Jakova - Šibenik (BH-046)

# data[].attributes.body
Na mjestu današnje građevine nekad se nalazila starija stolna crkva iz sredine 12. stoljeća o kojoj danas nema mnogo podataka, a njezini dijelovi nisu sačuvani. U 16. stoljeću počinje ozbiljnija obnova i proširenje katedrale. Započeti su radovi na izgradnji novih dijelova crkve, uključujući novo pročelje i presvetište. Ova faza izgradnje katedrale pod utjecajem je renesansnog stila. U 19. i 20. stoljeću obavljene su restauracije katedrale kako bi se očuvala njezina povijesna vrijednost. Tijekom tih radova obnovljeni su i ukrašeni određeni dijelovi zgrade, uključujući freske i oltare.

# data[].attributes.headline
odnos mase i prostora hvarske katedrale 

# data[].attributes.subject
odnos mase i prostora hvarske katedrale 

# data[].attributes.body
Ovaj odnos između mase i prostora temelji se na pravilnoj ravnoteži između čvrstoće građevine i dojma prozračnosti, što je posebno izraženo u njezinoj unutrašnjosti.

1. Masa:

Debeli kameni zidovi: Katedrala je građena od lokalnog bijelog kamena, što je karakteristično za jadransku regiju. Zidovi su debeli, osobito u donjim dijelovima građevine, gdje služe kao čvrsta osnovna konstrukcija koja nosi težinu svodova i kupole.

Kupola i tambur: Kupola na apsidi stvara vertikalnu masu i dodaje težinu, no njezina raspodjela težine na tambur omogućuje ravnotežu u prostoru. Tambur, cilindrični prostor koji podupire kupolu, čini da težina kupole ne opterećuje previše unutrašnji prostor.

Svodovi: Bačvasti svodovi u središnjem brodu i križno-rebarasti svodovi u bočnim brodovima omogućuju ravnomjerno raspoređivanje težine kroz cijeli prostor, što omogućuje visoke stropove i daje osjećaj prozračnosti.

2. Prostor:

Visoki brodovi: Središnji brod je znatno viši od bočnih brodova, stvarajući osjećaj vertikalne prostranosti i visine. Ovaj visoki prostor doprinosi osjećaju uzdizanja prema nebu, što je čest element sakralne arhitekture, namijenjen poticanju duhovne kontemplacije.

Otvoreni prostor: Unutrašnjost katedrale je prozračna, s velikim otvorima koji omogućuju prodor prirodnog svjetla. Korištenje velikih prozora, posebice u apsidi i pročelju, doprinosi općem dojmu prostora ispunjenog svjetlom i zrakom.

Kružni prostor oko apside: Kružni prostor oko apside također omogućuje fluidnost i dinamičnost prostora, omogućujući vjernicima da se kreću oko oltara i sudjeluju u ritualima.

# data[].attributes.body
Hvarska katedrala ima oblik latinskog križa, što je najčešći oblik crkava u zapadnoj kršćanskoj tradiciji. Ovaj oblik uključuje:

Glavni brod koji je dug i širok te se proteže kroz cijeli prostor crkve.

Bočni brodovi koji su niži od središnjeg broda, a smješteni su sa strane i omogućuju prostor za hodanje i obavljanje rituala.

Apsida na istočnom kraju katedrale, koja je polukružnog oblika i služi kao prostor za oltar i svetište.

Kupola: Na apsidi se nalazi kupola, koja je važan arhitektonski element u baroknom stilu. Kupola je smještena iznad svetišta, dodajući vertikalnu dimenziju prostoru, te je podupreta tamburom.

Tambur: Tambur je cilindrični prostor koji podupire kupolu, omogućujući prijenos težine kupole na četiri zida. Tambur je, dakle, ključan za stabilnost kupole i prostor oko nje, te ima funkcionalnu i estetsku ulogu u integriranju kupole u cjelokupnu strukturu

.Bačvasti svodovi i križno-rebarasti svodovi: Glavni brod je prekriven bačvastim svodom, dok su bočni brodovi prekriveni križno-rebarastim svodovima. Ovi svodovi omogućuju visoke prostore i podupiru strukturu, stvarajući osjećaj prostranosti, dok istovremeno raspoređuju težinu kroz zidove i stupove.

# data[].attributes.body
Konstrukcijski elementi Hvarske katedrale ključni su za njezinu stabilnost, funkcionalnost i estetski dojam. Građena je u razdoblju renesanse i baroka, stoga sadrži značajnu kombinaciju konstruktivnih i dekorativnih elemenata koji omogućuju postizanje visoke vertikalnosti, svjetlosti i prozračnosti.

1. Zidovi: : Glavna struktura katedrale temelji se na čvrstim kamenim zidovima koji nose težinu svodova i kupola. Kamen koji je korišten za gradnju je lokalni bijeli kamen, poznat po svojoj čvrstoći i estetskoj ljepoti.

Konstrukcijski elementi Hvarske katedrale ključni su za njezinu stabilnost, funkcionalnost i estetski dojam. Građena je u razdoblju renesanse i baroka, stoga sadrži značajnu kombinaciju konstruktivnih i dekorativnih elemenata koji omogućuju postizanje visoke vertikalnosti, svjetlosti i prozračnosti.

1. Zidovi:

Debeli kameni zidovi: Glavna struktura katedrale temelji se na čvrstim kamenim zidovima koji nose težinu svodova i kupola. Kamen koji je korišten za gradnju je lokalni bijeli kamen, poznat po svojoj čvrstoći i estetskoj ljepoti.

Zidovi su debeli osobito na donjim katovima, dok gornji katovi (koji sadrže galerije i prozore) imaju manje masivne zidove s većim otvorima za svjetlost.

2. Stupovi i stupci:

Stupovi služe kao osnovna potpora za svodove i raspodjelu težine unutar građevine. U Hvarskoj katedrali, stupovi se koriste u bočnim brodovima i u centralnim dijelovima zgrade.

Stubovi u bočnim brodovima podupiru križno-rebaraste svodove, dok su masivniji stupovi u glavnom brodu. Ovi stupovi nisu samo strukturni elementi, već i estetski; ukrašeni su raznim profilacijama.

3. Svodovi:

Bačvasti svod: U glavnom brodu katedrale koristi se bačvasti svod, koji omogućava stabilnost i distribuciju težine sa središnjeg dijela na zidove. Ovaj tip svoda karakterističan je za romaniku i ranu renesansu.

Križno-rebarasti svodovi: Bočni brodovi su prekriveni križno-rebarastim svodovima, koji omogućuju dodatnu stabilnost i raspodjelu težine na više točaka. Križno-rebarasti svodovi su tipični za gotičku arhitekturu, no prisutni su i u renesansi i baroku, gdje dodaju dinamičnost prostoru.

# data[].attributes.body
Hvarska katedrala je građena korištenjem lokalnog kamenja, što je tipično za mnoge sakralne građevine na Jadranu. Glavni materijali koji su korišteni u izgradnji katedrale uključuju:

1. Lokalni bijeli kamen

2. Mramor

3. Drvo

# data[].attributes.headline
Analiza prostornog rasporeda Hvarske katedrale

# data[].attributes.subject
Analiza prostornog rasporeda Hvarske katedrale

# data[].attributes.body
Brodovi: Katedrala je podijeljena na tri broda. Glavni brod je visoki središnji dio s bočnim brodovima nižim od glavnog broda. Glavni brod je dominantan, dok bočni brodovi omogućuju širi prostor i hodanje oko centralne zone.

Deambulatorij: Ovaj prostor omogućava vjernicima obilazak oko oltara i svetišta. Katedrala ima prostor u obliku deambulatorija oko apside koji omogućuje obredne kretanje.

Ambulatorij: Na osnovi tlocrtne dispozicije, prostor za obredne aktivnosti u blizini oltara također ima značajnu funkciju u obredima, stvarajući kontinuirani protok okupljenih.

Apsida: Na istočnom kraju katedrale smjestila se polukružna apsida, koja je naglašena visokom kupolom koja dominira prostorom.

# data[].attributes.headline
 Otvoreni elementi na građevini Hvarske katedrale

# data[].attributes.subject
 Otvoreni elementi na građevini Hvarske katedrale

# data[].attributes.body
Rozeta se nalazi na zapadnom pročelju, što je karakteristično za renesansnu i baroknu arhitekturu. Rozeta unosi svjetlost u unutrašnjost i daje prostorima posebnu estetsku vrijednost.

Bifora i trifora: Prozori s dva ili tri luka smješteni su na višim katovima katedrale, dopuštajući ulaz svjetlosti, ali također doprinose estetskoj i arhitektonskoj vrijednosti zgrade.

# data[].attributes.body
Lezene i arakade: Na vanjskim zidovima katedrale koriste se lezene (plitke vertikalne plastične trake) koje služe kao ukras i stabiliziraju strukturne elemente.

Reljefi i profilacija: Reljefi ukrašavaju glavni portal, s prikazima svetih figura i biblijskih scena. Profilirani stupovi i arhitektonske linije ukrašavaju unutrašnjost, a naročito na altarima i na glavnim ulazima u katedralu.

# data[].attributes.attachment_link.title
Putopis: Katedrala Sv.Stjepana - Hvar (Hrvatski Znakovni Jezik - Croatian Sign Language)