# data[].attributes.headline
830-1536  Middelalderen - Skolen under kirken

# data[].attributes.subject
830-1536  Middelalderen - Skolen under kirken

# data[].attributes.body
Skolen var styret af kirken. Målet var at uddanne præster. Undervisningssproget var latin, og eleverne lærte om tro og fag som grammatik, retorik, logik, regning, geometri, musik og astronomi.

Demokrati : Skolen var ikke for alle, men kun for de få.

# data[].attributes.body
Efter reformationen tog staten ansvar for skolen. I 1537 - 1539 Kirkeordinansen bestemte en latinskole i hver by.

Undervisningen var stadig på latin, og drenge måtte ofte synge i kirken og tigge for mad.

Omkring 1630 blev examen artium indført som prøve for at kunne komme på universitet.

I byerne fandtes også små private skoler, også for piger, hvor de lærte at sy, kniple og læse lidt.

I 1708 kom fattigforordningen, så fattige børn kunne gå gratis i skole.

Demokrati: Piger og fattige havde stadig meget færre muligheder end drenge og de rige.

# data[].attributes.body
Skolen blev nu en fast del af livet i Danmark.

I 1721 - 1727 kong Frederik 4 lod at bygge 240 rytterskoler på landet.

Børn skulle lære at læse, så de kunne konfirmeres.

I 1736, konfirmationen blev tvungen - alle børn må lære at læse.

I 1739 - indførteundervisningspligt.

Demokrati: Skolen blev for hele folket, men der bestod stadig forskelle mellem drenge og piger samt fattig og rig.

# data[].attributes.attachment_caption
Grundtvigs ide om " Skolen for livet" - forklaret i "Pædagogikkens Fundamenter. 25 tekster om opdragelse og undervisning" af L.Cone ( 2021)

# data[].attributes.headline
1814 - 1903 Skoleloven og mange typer skoler

# data[].attributes.subject
1814 - 1903 Skoleloven og mange typer skoler

# data[].attributes.body
I 1800 - tallet blev der flere slags skoler: almueskoler på landet, borgerskoler og latinskoler i byerne. Nogle skoler var gratis for fattige, andre var betalingsskoler. Der kom også pigeskoler og realskoler.

I 1855 kunne forældre starte friskoler, ofte inspireret af Grundtvig og Christen Kold.

I 1875 fik piger lov at tage studentereksamen.

Fra 1899 blev almueskolen kaldt folkeskolen.

Demokrati: Flere børn, også piger og fattige, fik skolemuligheder, men der var stadig forskel mellem sociale grupper og mellem land og by. Forældre kunne selv friskoler.

# data[].attributes.attachment_caption
Drenge og piger - et skridt mod mere lighed i skolen.

# data[].attributes.body
I 1903 blev gymnasiet ændret med nye fag som kemi og samfundslære.

Drenge og piger fik samme ret til statens skoler.

I 1933 stoppede kirkens kontrol med skolerne.

Original kilde 1937 loven § 1:

" Folkeskolens formål er at udvikle børnenes evner, styrke deres karakter og give dem nyttige kundskaber. "

I 1937 kom en lov, som gav de almindelige klasser mere indhold med fag som dansk, historie og samfundslære.

Demokrati: Skolen blev mere lige for drenge og piger, men forskellen mellem rig og fattig, mellem by og land var der stadig.

# data[].attributes.body
I 1958 blev folkeskolen ens i by og på land.

Undervisningspligten blev udvidet til 9 år, og 10. klasse blev frivillig.

1975 loven lagde vægt på demokrati, lærelyst og samarbejde mellem skole og forældre. Eleverne blev delt i grundkursus og udvidet kursus i matematik, fysisk og fremmedsprog.

I 1993 blev folkeskolen en enhedsskole uden niveaudeling. Undervisningen skulle tilpasses den enkelte elev.

Demokrati: Skolen gav mere lige muligheder og indrog både elever og forældre i beslutninger.

# data[].attributes.headline
1993- 2016 Skolen i globaliseringens tid

# data[].attributes.subject
1993- 2016 Skolen i globaliseringens tid

# data[].attributes.body
I 1993 fik folkeskolen en ny lov, som skulle styrke undervisningen. Der kom mere styring gennem test, krav og resultater.

I 2007 kommuner blev lagt sammen, og mange små skoler blev lukket.

I 2012 Inklusionloven skulle få flere børn med i almindelige klasser, men målet blev ikke nået.

I 2014 en ny reform gav flere timer, længere skoledage og understøttende undervisning.

Tosprogede elever fik extra danskundervisning, efterskoler holdt deres popularitet, ungsdomuddannelser fik nye adgangskrav, professsionshøjskoler blev dannet, og universiteterne blev slået samlet i store enheder i 2007.

Demokrati: Alle børn havde ret til skole, men presset på faglige mål gav mindre frihed og fælleskab i undervisningen.

# data[].attributes.attachment_caption
Folkeskolens mål: give livsoplysning, ret til demokrati, til at undersøge og deltage i fælleskaber.

# data[].attributes.body
Folkeskolen skal ikke kunne handle om test og faglig viden. Skolen skal danne mennesker, ikke bare producere arbejdskraft.

Ifølge Rømer ( 2017) " Hvad er folkeskolens dannede formål " er skolens vigtigste opgave dannelse, så børn skal møde sprog, kultur og historie, så på denne måde blive frie mennesker.

Læreren har også en særlig rolle i at formidle tradition og kultur,ikke kun som en instruktør i læringsmål.

Formålet er, at eleverne lærer at tænke selv og deltage aktivt i demokratiet.