# data[].attributes.body
Niekam neatskleiskite prisijungimo prie interneto banko duomenų, mokėjimo kortelės duomenų ar SMS žinute gautų patvirtinimo kodų.

Viešai neskelbkite asmens duomenų, kuria galėtų pasinaudoti sukčiai.

Niekada netvirtinkite atsitiktinių prašymų PIN kodais. Atminkite, kad prašymai įvesti PIN kodus telefone pasirodo tik tada, kai patys inicijuojate veiksmą, pavyzdžiui, jungiatės prie interneto banko ar atliekate mokėjimą. Jei jokių veiksmų neinicijavote, PIN kodų neįveskite.

Atidžiai patikrinkite, kokius kodus jūsų prašo įvesti.

# data[].attributes.body
Programinės įrangos pažeidžiamumai yra silpnybės ar klaidos programiniame kode, kurias gali išnaudoti programišiai, kad gautų neteisėtą prieigą prie sistemos, valstybinių duomenų, arba sukeltų kitokią žalą. Tai reiškia, kad programinė įranga turi spragų, kurios leidžia atlikti neteisėtus veiksmus, pavyzdžiui, išjungti, pakeisti ar atimti duomenis.

# data[].attributes.body
Duomenų nutekėjimas reiškia neteisėtą slaptos, konfidencialios ar asmeninės informacijos atskleidimą iš organizacijos sistemų ar tinklų į išorę, tai gali būti sąmoningas arba atsitiktinis veiksmas, turintis rimtų pasekmių. Patikrinti, ar jūsų duomenys nebuvo nutekinti, galima naudojant specialias svetaines, tokias kaip

# data[].attributes.body
Rusnė

# data[].attributes.body
Šis milžiniškas srautas perkelia serverio ar tinklo pajėgumus, nepalikdamas vietos teisėtiems užklausoms, dėl ko paslauga sutrinka arba nustoja veikti.

# data[].attributes.body
DDoS (angl. Distributed Denial of Service) ataka, arba paskirstyta paslaugos trikdymo ataka, yra kibernetinis išpuolis, kurio metu daugybė užkrėstų kompiuterių (botnet) vienu metu užtvindo tikslą – tinklalapį ar serverį – milžinišku kiekiu netikro srauto, taip sutrikdant arba visiškai blokuojant jo veiklą. Dėl šio „perkrovimo“ tikrieji vartotojai negali pasiekti paslaugos, kuri tampa lėta, atjungta arba visiškai nepasiekiama.

# data[].attributes.body
Apibrėžta vidinė grėsmė

Prieš vidiniams asmenims tampant grėsme, jiems kyla pavojus, kuris apibrėžiamas kaip potencialas asmeniui naudoti įgaliotąją prieigą prie organizacijos išteklių—kenkėjiškai arba netyčia—tokiu būdu, kuris neigiamai paveikia organizaciją. Prieiga apima fizinę ir virtualią prieigą, o ištekliai apima informaciją, procesus, sistemas ir priemones.

Kas yra vidinis asmuo?

Vidinis dalyvis yra patikimas asmuo, kuriam suteikta prieiga prie bet kokių įmonės išteklių, duomenų ar sistemos, kurie nėra visuotinai prieinami viešai, arba jis apie tai žino, įskaitant:

Žmonės, turintys ženklelį ar kitą įrenginį, leidžiantį jiems nuolat pasiekti įmonės fizinę nuosavybę, pvz., duomenų centrą arba įmonės būstinės vietą.

Žmonės, turintys įmonės kompiuterį su tinklo prieiga.

Žmonės, turintys prieigą prie įmonės korporacinio tinklo, debesies išteklių, programų ar duomenų.

Žmonės, kurie žino apie įmonės strategiją ir finansus.

Žmonės, kurie kuria įmonės produktus ar paslaugas.

Vidinių grėsmių tipai

Vidines rizikas aptikti sunkiau nei išorines grėsmes, nes vidiniai asmenys jau turi prieigą prie organizacijos išteklių ir yra susipažinę su saugos priemonėmis. Žinodamos apie rizikos tipus, organizacijos gali geriau apsaugoti vertingus išteklius.

Incidentas

Kartais žmonės padaro klaidų, dėl kurių gali kilti galimų saugos incidentų. Pvz., verslo partneris siunčia dokumentą su kliento duomenimis kolegai, tačiau nesusivokia, jog jis neturi teisės peržiūrėti šios informacijos. Arba darbuotojas reaguoja į sukčiavimo apsimetant kampaniją ir netyčia įdiegia kenkėjiškų programų.

Kenkėjiškas

Kenkėjiškame saugos incidente, kurį sukėlė vidinis asmuo, darbuotojas arba patikimas asmuo tyčia atlieka tai, ką jie žino, neigiamai paveiks įmonę. Tokie asmenys gali būti motyvuoti asmeninių nusiskundimų ar kitų asmeninių priežasčių ir gali siekti finansinės arba asmeninės naudos savo veiksmais.

Aplaidumas

Aplaidumas yra panašus į incidentą, kai asmuo neketino sukelti duomenų saugos incidento. Skirtumas tas, kad jie gali sąmoningai pažeisti saugos strategiją. Dažnai pasitaiko, kai darbuotojas leidžia kam nors įeiti į pastatą neparodant ženklelio. Skaitmeninis atitikmuo perrašys saugos strategiją ir nebus atidžiai atsižvelgiama į greitį ir patogumą arba prisijungiant prie įmonės išteklių naudojant neapsaugotą belaidį ryšį.

Bendradarbiavimas

Kai kurie vidinės saugos incidentai yra patikimo asmens, bendradarbiaujančio su kibernetiniu nusikaltėliu, siekiant įvykdyti šnipinėjimą arba vagystę, rezultatas. Tai yra kito tipo kenkėjiška vidinė rizika.

Kaip įvyksta kenkėjiški vidinio asmens incidentai?

Kenkėjiški incidentai, kuriuos sukelia vidiniai asmenys, gali įvykti įvairiais būdais, ne tik įprastomis kibernetinėmis atakomis. Štai keli įprasti būdai, kaip vidiniai asmenys gali sukelti saugos incidentus:

Smurtas

Vidiniai asmenys gali naudoti smurtą arba grasinimą smurtu, kad įbaugintų kitus darbuotojus arba išreikštų nepasitenkinimą organizacijoje. Smurtas gali būti užgauliojimai, seksualinis priekabiavimas, patyčios, užpuolimas ar kiti grasinantys veiksmai.

Šnipinėjimas

Šnipinėjimas nurodo praktiką pavogti prekybos paslaptis, konfidencialią informaciją arba intelektinę nuosavybę, priklausančią organizacijai, siekiant suteikti pranašumą konkurentui ar kitai šaliai. Pavyzdžiui, organizacija gali būti infiltruota kenkėjiško vidinio asmens, renkančio finansinę informaciją arba produkto projekto planą, kad galėtų įgyti konkurentų pranašumų rinkoje.

Tyčinis kenkimas

Vidiniai asmenys gali būti nepatenkinti organizacija ir jaustis motyvuoti pakenkti organizacijos fizinei nuosavybei, duomenims arba skaitmeninėms sistemoms. Tyčinis kenkimas gali įvykti įvairiais būdais, pvz., įrangos sugadinimas arba konfidencialios informacijos sugadinimas.

Sukčiavimas

Vidiniai asmenys gali vykdyti apgaulingą veiklą, kad gautų asmeninės naudos. Pavyzdžiui, kenkėjiškas vidinis asmuo gali naudoti įmonės kredito kortelę asmeniniam naudojimui arba pateikti klaidingas arba padidintas išlaidų paraiškas.

Vagystė

Vidiniai asmenys gali pavogti organizacijos turtą, slaptus duomenis arba intelektinę nuosavybę, kad gautų asmeninės naudos. Pavyzdžiui, išeinantis darbuotojas, motyvuotas asmeninės naudos, gali išfiltruoti konfidencialią informaciją savo būsimam darbdaviui, arba rangovas, kurį organizacija pasamdo atlikti konkrečias užduotis, gali pavogti slaptus duomenis savo naudai.

# data[].attributes.body
Šis milžiniškas srautas perkelia serverio ar tinklo pajėgumus, nepalikdamas vietos teisėtiems užklausoms, dėl ko paslauga sutrinka arba nustoja veikti. 

# data[].attributes.body
Tas, kas apgaule savo ar kitų naudai įgijo svetimą turtą ar turtinę teisę, išvengė turtinės prievolės arba ją panaikino, baudžiamas viešaisiais darbais arba bauda, arba laisvės apribojimu, arba areštu, arba laisvės atėmimu iki 3 metų (LR baudžiamasis kodeksas, 182 str. („Sukčiavimas“) 1 d., XXVIII skyrius „Nusikaltimai ir baudžiamieji nusižengimai nuosavybei, turtinėms teisėms ir turtiniams interesams“)[1].

Tas, kas apgaule savo ar kitų naudai įgijo didelės vertės svetimą turtą ar turtinę teisę arba didelės mokslinės, istorinės ar kultūrinės reikšmės turinčias vertybes arba išvengė didelės vertės turtinės prievolės, arba ją panaikino, arba sukčiavo dalyvaudamas organizuotoje grupėje, baudžiamas laisvės atėmimu iki 8 metų (LR BK 182 str. 2 d.).

Tas, kas apgaule savo ar kitų naudai įgijo nedidelės vertės svetimą turtą ar turtinę teisę, išvengė nedidelės vertės turtinės prievolės arba ją panaikino, padarė baudžiamąjį nusižengimą ir baudžiamas viešaisiais darbais arba bauda, arba laisvės apribojimu, arba areštu (LR BK 182 str. 3 d.).

Už LR BK 182 straipsnio 1 ir 3 dalyse numatytas veikas asmuo atsako tik tuo atveju, kai yra nukentėjusio asmens skundas ar jo teisėto atstovo pareiškimas, ar prokuroro reikalavimas. Už LR BK 182 straipsnio 1 ir 2 dalyse numatytas veikas atsako ir juridiniai asmenys.

# data[].attributes.body
DDoS (angl. Distributed Denial of Service) ataka, arba paskirstyta paslaugos trikdymo ataka, yra kibernetinis išpuolis, kurio metu daugybė užkrėstų kompiuterių (botnet) vienu metu užtvindo tikslą – tinklalapį ar serverį – milžinišku kiekiu netikro srauto, taip sutrikdant arba visiškai blokuojant jo veiklą. Dėl šio „perkrovimo“ tikrieji vartotojai negali pasiekti paslaugos, kuri tampa lėta, atjungta arba visiškai nepasiekiama. 

# data[].attributes.body
Išpirkos reikalaujančios programos (angl. ransomware) yra kenkėjiškos programos, kurios užšifruoja kompiuterio failus, aplankus ar visą sistemą, neleisdamos vartotojui prieiti prie savo duomenų. Programišiai už šifruotų duomenų atšifravimą prašo išpirkos, dažnai siūlydami mokėjimo instrukcijas ir pažadą grąžinti prieigą po apmokėjimo.