# data[].attributes.body
Va viure fa 4 milions d’anys i va aparèixer al continent Africà, habitaven a la Sabana. Els mascles medien 1,50m i les femelles 1m, caminaven erectes. Els seus braços eren robustos i llargs caracteristica que era molt avantjossa. Presentaven dents amb esmalt als dents molts semblants als dels humans, però a la vegada molars i canins similars als simis, eren omnívors. S’alimentaven de carronya i fruits, però més de llavors, escorces i tuberles. a ser el primer bípede que va començar a caminar sobre les extremitats inferiors per poder fer amb les superiors feines més complexes.

En 1974 es va trobar un esquelet d'Australopithecus el van anomenar “Lucy”. Media 1,27 m d'alt i pesava 27 kg, s’estima que té una antiguitat de 2,9 a 3,8 milions d’anys.

# data[].attributes.body
El seu cervell media uns 500 cm³, semblant al dels chimpancés. El crani era aproximadament de , era aplanat amb mandíbula prominent, una reduïda cavitat encefàlica de 450 a 750 cm³ i una pelvis que li permetia fer qualsevol posició i moviment.

# data[].attributes.body
Vivien a Àfrica i van aparèixer fa 2,4 milions d’anys, l'habitat era una sabana arbolada. La seva estatura era de entre 1,20 m a 1,40 m i els mascles pesaven 56 i les femelles 44 kg. El tenir els dits dels peus i mans de forma curva que indicava que pujaven als arbres, tenien una postura erguida implicant canvis en la pelvis i conseqüències als parts. S’alimentaven de fruits i vegetals, insectes i eren carronyaires, aquest aliments proporcionaven moltes proteïnes i van desenvolupar tècniques de caça. La seva mandíbula era bastant més gran, feien servir les dents per tallar i desgarrar. Els molars eren més grans i tenien un esmalt més resistent. Fabricaven eines de pedra, eren molt senzilles i es feien colpejant unes pedres amb unes altres per donar forma i les adherien a pedres o ossos. Per tallar pells i per defensar-se. No coneixien el foc.  Van ser els primers en tenir un llenguatge de signes, gruñids i crits. Es diu que també podien parlar i que pintaven.

En 1972 Bernard Ngeneo, va descobrir el carni KNM-ER 1470 a Koobi Fora.

# data[].attributes.body
L’homo habilis es caracteritza per tenir un crani rodó i un augment de la capacitat cranial, amb un incrément de entre 50 i 100 cm³ de diferència amb el Australopithecus, en total mesurava uns 650 cm³, el cual va fer que tinguesin un major desenvolupament cognitiu. Per aquest motiu és diu que va ser el més intel·ligent dels homínids.

# data[].attributes.body
L'Homo erectus és el posterior a l'Homo habilis i l'antecessor a l'Homo sapiens. Aquest es va extingir fa quatre-cents mil anys, però van estar vivint 1,8 milions d'anys abans de succeir. L'Homo erectus va estar pel continent asiàtic, com en xinesa, amb tot i això, eren nòmades i s'han arribat a trobar restes fòssils a Àfrica, Europa i Oceania. Aquest podia mesurar fins als 1,8 cm d'altura i era molt robust i els mascles arribaven a pesar fins a 65 kg i les femelles al voltant de 45 kg.

Aquest hom té unes certes característiques com els seus braços i cames tan semblants a l'humà d'avui dia, la seva manera de caminar. Igualment, aquest va desaparèixer a causa del mandrós a no evolucionar les seves estratègies per a fabricar eines i recol·lectar recursos per a la supervivència i ser de poc esforç.

# data[].attributes.body
El crani del Homo erectus es caracteritzava per ser més gran i arrodonit que el dels seus ancestres, amb una capacitat cranial mitjana de 900 a 1100 centímetres cúbics. Presentava un front més alt i menys prominència de mandíbula, juntament amb arcs superciliares prominents i una cresta sagital en la part superior del crani.

# data[].attributes.body
L'Homo antecessor és l'hom abans de l'Homo heidelbergensis i després de l'Homo erectus. Aquest viu fa aproximadament entre 1,2, però no se sap quant va durar abans d'extingir-se. És originari d'Àfrica, però va emigrar a zones europees i zones d'Àsia i així l'Homo antecessor d'Europa va evolucionar a hom neandertal i l'Homo antecessor que es va quedar a Àfrica evolucionaria a l'Homo sapiens. Aquest tenia una fisiologia física com els humans d'ara, amb l'única diferència que el seu volum corporal era una mica major, amb un tronc més ample i no gaire robust. Aquest era bípede, va fabricar còdols i lasques simples de quars i pedrenyal, però no dominava el foc.

# data[].attributes.body
El crani del Homo antecessor tenia una grandària similar al dels humans moderns, amb una capacitat cranial estimada entre 1000 i 1150 centímetres cúbics. L'amplària del crani variava, però s'estima que era més ample que el dels humans moderns en mitjana.

# data[].attributes.body
L’homo heidelbergensis va aparèixer fa 600.000 anys, el seu antecessor era el Homo neanderthalensis. Va originar-se a Àfrica i més tard es va expandir per Europa. Vivien en boscos amb robles encara que amb el temps es va transformar en un ambient pantanós amb més precipitació.

El seu tronc era bastant ampli, eren robustos, el qual els hi permetia mantenir la calor en el seu hàbitat i la gran majoria mesurava entre 1,60 m i 1,80 m.

Els Homo heidelbergensis tenien una dieta omnívora, la qual cosa es reflecteix en la seva dentició. Les seves dents de mida moderada suggereixen que consumien una varietat d'aliments, tant d'origen animal com vegetal. Van ser els primers en caçar de forma rutinaria.

Eren bípedes, utilitzaven eines de pedra i altres tecnologies primitives per a la caça, la recollida d'aliments i altres activitats.

Els Homo heidelbergensis eren capaços d'utilitzar el foc, el que va tenir un impacte significatiu en la seva capacitat per cuinar aliments i mantenir-se calents.

No està car perquè van despareixer, però es creu que pot ser per factors com la competència amb altres espècies humanes o canvis climàtics.

El Homo heidelbergensis és considera clau en l'evolució humana. La seva longevitat era de com a màxim 40-45 anys.

# data[].attributes.body
El seu front era ampli i tenien una mandíbula pronunciada. El crani del Homo heidelbergensis té una mida moderada a gran (1100-1400 cm³), manca d'una prominent cresta supraorbitaria, té una forma arrodonida, mandíbula menys robusta i dents de mida moderada.

# data[].attributes.body
El neandertal va habitar a la terra  aproximadament desde fa  400,000 anys i fins la seva extinció fa 40,000 anys enrere. Tenint com a antecessor al homo heidelbergensis i com a successor al sapiens. Aquesta espècie va aparèixer a europa i algunes zones d'Àsia occidental.

Els neandertals promitjos podien arribar fins a la altura de entre 1,60 i 1,70 m , i els 70 kg de pes, eren molt robustos, amb una estructura locomotora molt densa, ja que tenien que aguantar el fred extrem de la época.

Durant molt de temps els van considerar carnívors pero estudis més recents demostren que seguien una dieta bastant diversificada, i adaptada als  seus habitas, com ara els que vivien en el mediterrani, incluien en la seva dieta animals petits com ocells, tortugues i crancs,  s’ha descobert el fet de que feien servir plantes com a remeis naturals.

El Homo neandertal utilitzava eines de pedra i altres tecnologies primitives, eren capaços d’utilitzar el foc, no se sap la raó exacta de la seva extinció possiblement la competència amb els sapiens o raons climàtiques.

Es creu que la convivencia entre sapiens i neandertals va fer que hi haguessin híbrids entre les dues espècies.

# data[].attributes.body
Tenen una capacitat cranial igual o inclus major que la dels homes moderns de

1550 cm3, amb un cervell voluminós.

# data[].attributes.body
Va aparèixer fa aproximadament 300,000 anys, aquest té com antecessor Homo heidelbergensis i no te predecessors ja que és l'espècie humana actual. El Homo sapiens es originari d'àfrica encara que es va anar repartint per el reste del mon.

Amb una altura de entre 1,70 cm i 1,75 cm, i un pes d’uns 100 kg per a tenir una complexitat robusta i ser bons corredors, encara que actualment pot variar molt.

El Homo sapiens és omnívor i es va adaptar a una dieta variada que inclou carn, peix, fruits, vegetals i altres recursos alimentaris.

Aquest es caracteritza per el bipedisme, l'ús d’eines més avançades, estris de pedra més especialitzats com destrals, raideres, burins... També fabricaven instruments a partir d'ossos d'animals com arpons o agulles, i tenien el control del foc.

El homo nearthental i homo sapiens provenen del Homo heidelbergensis, els dos van conviure durant un temps fins que per selecció natural, a causa d'adaptar-se millor a les condicions ambientals el Homo sapiens va sobrevive ja que era més intel·ligent i més apte.

# data[].attributes.body
L'homo sapiens posseeix una capacitat cranial mitjana d'entre 1,400 i 1,600 centímetres cúbics, sent més gran que el cervell dels seus avantpassats, cosa que li dóna més capacitat per realitzar processos mentals complexos, com poden ser concebre conceptes abstractes, desenvolupar llenguatges complexos.