# data[].attributes.body
Sihtgrupp: ESK tuutorid, kes soovivad analüüsida oma rolli ja tegevust ning leida lahendusi töö käigus tekkivatele küsimustele ja väljakutsetele.

Individuaalsed mentorluse kohtumised toimuvad veebis ja ühe kohtumise kestus on 1 tund. Ühe teemaploki käsitlemiseks toimub 1-2 kohtumist vastavalt konkreetsele vajadusele.

Mentoriks on Liis Tamman, kes on seotud vabatahtlike projektidega üle 10 aasta. Liis on juhtinud ESK projekte, välisvabatahtlikke vastu võtnud, saatnud teenistusele, koolitanud ja pakkunud coachingut.

Mentorlusprogrammis osalemiseks anna oma huvist teada meiliaadressil liina.nigu@harno.ee. Pöördumises palume välja tuua, millis(t)est teemaplok(kide)st huvitunud oled.

Mentorlust pakume aastaringselt, seega võib oma huvist märku anda igal ajal.

# data[].attributes.body
Käsiraamatu eesmärk on toetada vabatahtliku teenistuse programmis alustavaid organisatsioone projektide elluviimisel.

Käsiraamatul on kaks läbivat „punast joont”. Ühelt poolt käsitletakse vabatahtliku vastuvõtmist kui ajalist protsessi, käies läbi olulised sammud, mida tuleb vabatahtliku vastuvõtmisel teha, ja tõstatades teemad, mida on vaja eelnevalt läbi mõelda, ning ka erinevad nurgad, mille alt tõstatatud küsimusi vaagida.

Teine telg teemade käsitluses on vabatahtliku kaasatuse ja aktiivsuse tase ning panus kogukonda.

Autor Kristi Jüristo, 2025

# data[].attributes.headline
Allpool olevad töölehed on võetud "Vabatahtlike vastuvõtmise ABC" käsiraamatust, kuid kohendatud word-formaati.

# data[].attributes.subject
Allpool olevad töölehed on võetud "Vabatahtlike vastuvõtmise ABC" käsiraamatust, kuid kohendatud word-formaati.

# data[].attributes.body
Mõtle läbi:

Millist kasu soovime vabatahtliku teenistuse projektist saada?

Milline on vabatahtliku kaasamisest tõusev otsene (nt tehtud töö) ja kaudne (nt vabatahtlik kui eeskuju) lisaväärtus?

Mis jääks tegemata, kui vabatahtlikku ei oleks?

Millist lisaväärtust toob välisvabatahtlik?

Milline on vabatahtliku projekti kasu kogukonnale?

Kas meil on vabatahtlikule piisavalt tööd pakkuda, et keegi organisatsioonis, sh vabatahtlik, ei tunneks end kasutuna?

Kas ja kuidas erinevad palgatöötaja ja vabatahtliku roll ning tööülesanded?

Millist lisaväärtust toob vabatahtlik meie organisatsiooni planeeritud tegevuse kaudu?

Kuidas jaotub vastutus? Kas vabatahtlikul on vastutust piisavalt, aga mitte liialt?

Kuidas määratleda, milliseid pädevusi tööülesanded oma täitjalt nõuavad?

Millist pädevusraamistikku kasutada kaardistuseks? Uuri lähemalt Noortepassi raamistiskku (sektsioonis vabatahtliku õppimise toetamine)

Vabatahtliku töö organisatsioonis peab olema planeeritud. Vabatahtlik peab saama teha tööd 30-38h/nädalas ja saama igal nädalal 2 puhkepäeva (järjestikused päevad).

# data[].attributes.body
Mõtle läbi:

Kas tööülesanded pakuvad piisavalt sotsiaalset suhtlust? Millised ülesanded on pigem individuaalne töö?

Kas tööülesanded on piisavalt väljakutsuvad? Kas on ka küllaldaselt stabiilsust, et saavutada ühes või teises töölõigus vilumused?

Kas vabatahtlikul on võimalus enda töös ise otsuseid teha, algatada uusi tegevusi? Kui suur osatähtsus on vabatahtliku omaalgatusel? Kas tööülesanded toetavad seda – vajalike teadmiste või oskuste omandamist, valdkonna või keskkonna tundmist, piisavalt vaba ajaressurssi?

Milliste ülesannete kaudu toimub suhtlus laiema sihtgrupi ja kogukonnaga?

Kasuta materjalide sektsioonist töölehti töö planeerimiseks.

# data[].attributes.body
Mida rohkem aega panustad vabatahtliku tundma õppimiseks teenistuse alguses, seda turvalisema ning
sõbralikuma aluse lood vastastikuseks koostööks.

Tunne huvi vabatahtliku kui inimese vastu – millised on tema huvid, millega nädalavahetusel tegeleb,
kuidas ta end tunneb. Jaga enda kogemusi ning tegemisi vabatahtlikuga.

# data[].attributes.body
Soovitused:

uuri enne teenistuse algust (nt intervjuu jooksul), mida vabatahtlik sooviks teenistuse jooksul õppida - milliseid oskusi arendada, mida teada saada jne

kui vabatahtlik on on saabunud, siis arutage üheskoos vabatahtliku õpihuvid veel läbi, et selgitada välja, kuidas planeeritud tegevuskava aitab õpieesmärke saavutada

# data[].attributes.body
Tagab tõhusa projekti koordineerimise koos teiste osalevate organisatsioonidega

Tagab, et kõik osapooled järgivad vabatahtliku töö põhimõtteid ja kvaliteedinõudeid

Esitab taotluse ja kannab finantsilist ja administratiivset vastutust riikliku agentuuri ees kogu projekti vältel

Täidab kõik või osa teiste projektis osalevate organisatsioonide administratiivsetest ülesannetest seoses teenistustega (sh vabatahtliku lepingu sõlmimine)

Jagab rahalisi vahendeid osalevate organisatsioonidega (vastavalt omavahelistele kokkulepetele)

Viib läbi järelvalve, aruandluse ja hindamise vastavalt programmi kriteeriumitele

Viib ellu teavitus- ja infotegevusi

Elu- ja töötingimused

Tagab sobiva majutuse ja tervislikud toidud (või toiduraha) vabatahtlikule, sh puhkuseperioodil (sõltuvalt kokkuleppest vastuvõtva organisatsiooniga, võib see olla ka vastuvõtva organisatsiooni ülesanne)

Tagab, et kohalik transport on vabatahtlikule võimaldatud

Tagab vabatahtlikule nõuetekohase hüvitise (taskuraha) igal kuul või nädalal

# data[].attributes.body
Õppimine, mentorlus ja tugi

Tagab, et vabatahtlik osaleks kogu treeningtsüklis (olenevalt teenistusest)

Tagab, et vabatahtlikul oleks kindel juhendaja (tuutor)

Tagab, et vabatahtlik kasutab talle ette nähtud riiklikku ravikindlustusskeemi (Euroopa ravikindlustuskaardi kaudu) või Euroopa Solidaarsuskorpuse ametlikku kindlustuspakkujat (sõltuvalt kokkuleppest juhtorganisatsiooniga, võib see olla ka juhtorganisatsiooni ülesanne)

Pakub vabatahtlikule võimalust ellu viia selgelt kirjeldatud ülesandeid, mis soodustavad ka vabatahtliku enda ideede, loovuse ja kogemuste rakendamist

Kirjeldab selgeid õpivõimalusi vabatahtlikule ja kaasab sellesse ka vabatahtliku

Tagab vabatahtlikule toe õpiprotsessi kajastamisel ja õpitu märkamisel ning dokumenteerimisel Noortepassis

Vajaduse korral toetab vabatahtlike osalemist keelekursustel

Leiab mentori, kes toetab õpiprotsessi kajastamist ja tagab personaalse toe

Toetab suhtlust teiste ESK vabatahtlikega seal, kus on võimalik

Annab võimalusi kohaliku kogukonnaga ühendumiseks

# data[].attributes.headline
Kas vabatahtlik võib osaleda Erasmus+ noortevahetuses?

# data[].attributes.subject
Kas vabatahtlik võib osaleda Erasmus+ noortevahetuses?

# data[].attributes.body
Üldiselt mitte.

Erandkorras (kooskõlastatult agentuuriga) saab seda lubada, kui E+ noortevahetus/koolitus on väga lähedalt seotud vabatahtliku tööga.

Praktilise poole pealt saab seda korraldada järgnevalt:

vabatahtlik kasutab noortevahetuses osalemiseks oma puhkepäevi

vabatahtlik osaleb tööajast ja sel juhul nende päevade eest talle toiduraha ei hüvitata

Vabatahtliku osalemine muudes projektides peab olema kooskõlastatud juhtorganisatsiooni ning riikliku agentuuriga.

Õpirännetes osalemine ei saa olla eraldi eesmärk. Seetõttu oleks hea, kui vabatahtlik osaleks huvi korral vaid 1-2 muus õpirändes.

# data[].attributes.body
Enne teenistust

Valib Euroopa Solidaarsuskorpuse portaalis sobivad kandidaadid ja leiab registreeritud noortele sobivad võimalused (seda võib teha ka vastuvõttev organisatsioon)

Tagab, et vabatahtlik kirjutab alla vabatahtliku teenistuse lepingule, mis hõlmab ka õpitegevusi ja koolitusi

Tagab, et vabatahtlik saab tuge keelelisel ettevalmistusel

Tagab ammendava ettevalmistuse vabatahtlikule enne teenistusele minemist, lähtudes individuaalsetest vajadustest

Tagab vabatahtliku osalemise pre-departure’i ehk lahkumiseelsel koolitusel, kui seda organiseerib riikliku agentuur

Tagab, et vabatahtlikul oleks Euroopa ravikindlustuskaart ja/või tema ravi on kaetud Euroopa Solidaarsuskorpuse ametliku kindlustuspakkuja poolt (sõltuvalt kokkuleppest juhtorganisatsiooniga, võib see olla ka juhtorganisatsiooni ülesanne)

Tagab, et vabatahtlik saab Euroopa Solidaarsuskorpuse info kit’i

Hoiab kontakti vabatahtlikuga ja vastuvõtva organisatsiooniga kogu teenistuse jooksul

Pärast teenistust

Tagab toe vabatahtliku naasmisel koduriiki ja kogukonda

Annab vabatahtlikule võimaluse jagada kogemusi ja õpitulemusi

Kaasab vabatahtliku tulemuste levitamisse

Toetab vabatahtliku enesearengut

Tagab vabatahtliku osalemise Euroopa Solidaarsuskorpuse analüüsikohtumisel

# data[].attributes.body
Vabatahtlik teenistus on kui kogemusõpe. Kogemusest õppimine toimub vaid siis, kui kogemust ka analüüsitakse.

Soovitused:

vabatahtlikule võib luua nt õpipäeviku, kuhu ta saab kirja panna enda jaoks olulisemad väljakutsed ja eduelamused (võib olla ka muu formaat, mis toetaks vabatahtliku kogemuste jäädvustamist)

planeerige vabatahtlikuga 1:1-le kohtumisi, mille jooksul üheskoos hinnata, kuidas on seatud õpieesmärkide saavutamine edenenud ja kas võiks seatud eesmärke muuta/täiendada

ka teie organisatsioon kui sina tuutorina saate vabatahtliku projekti kaudu väärtusliku õpikogemuse. 1:1 kohtumistel jagage ka enda perspektiivi, mida olete sellest kogemusest õppinud. Selline dialoog loob usaldust ning aitab nii teil endal kui vabatahtlikul märgata, milline on olnud projekti mõju erinevatele osapooltele.

# data[].attributes.body
Menetleb rahastustaotlused, teeb rahastusotsused, sõlmib toetuslepingud

Menetleb lõpparuanded, teeb lõplikud rahastusotsused

Menetleb kvaliteedimärgiste taotlusi

Viib ellu kvaliteedimärgistega organisatsioonide järelvalve ja kvaliteedimärgiste vahehindamise

Kontrollib tegevuste elluviimise vastavust programmi kvaliteedikriteeriumitele

Korraldab vastavalt Euroopa Komisjoni juhistele vabatahtlike koolitustsükli (pre-departure, on-arrival, mid-term, annual event)

Korraldab vastavalt Euroopa Komisjoni juhistele programmis osalevate organisatsioonide koolitustsükli (uute tuutorite koolitus, tuutorite aastakohtumine)

Viib ellu teavitus- ja infotegevusi

# data[].attributes.body
1. Mida uut kogesid sel nädalal/kuul?

2. Mis õnnestus hästi? Mis aitas edu saavutada? Mida sellest kogemusest endaga kaasa võtad?

3. Milliste väljakutsetega puutusid sel nädalal/kuul kokku? Kuidas nende väljakutsetega toime tulid? Mis aitas, mis ei aidanud? Milliseid oskuseid/hoiakuid pead veel endas arendama, et edaspidi sarnaste väljakutsetega paremini toime tulla?

4. Mis on igapäevastest ülesannetest kõige vähem meeldivam?

5. Mis on sinu jaoks parim tunnustus?

6. Kas oled siiani tehtud töö üle uhke?

7. Mis tekitab sinus tööl elevust?

8. Mis tekitab tööl ärevust/ebamugavust?

9. Kas oled rahul meie suhtlustasemega?

10. Kas tunned, et töö pakub sulle piisavalt/liiga palju/väge väljakutseid? Kas õpid uusi asju?

11. Kas tegeled liikumise/spordiga või viibid õues?

12. Mis on miski, mille tegemist nautisid varem, aga enam pole saanud seda teha?

13. Mida veel soovid projekti käigus saavutada/õppida? Mida pead selleks tegema, et saaksid neid pädevusi arendada?

14. Millist tuge sa veel vajaksid?

15. Mis on kõige tähtsam, millest me pole veel rääkinud?

# data[].attributes.body
Noortepass on nii tunnistus projektis või koolitusel osalemisest ja õpitust kui ka protsess, mis toetab projektis osalenute (noorte ja noorsootöötajate) teadlikku õppimist ning õppimise mõtestamist, analüüsimist ja kirjeldamist. Kandke hoolt selle eest, et õpitulemused saaksid jäädvustatud nii osalejate endi kui ka teiste oluliste osapoolte jaoks (nt kool/ülikool, tulevane või praegune tööandja jt).

Noortepassist on kõige rohkem kasu siis, kui sellele mõelda kogu projekti vältel – seega seadke ja sõnastage koos vabatahtlikuga kohe tegevuse alguses õpieesmärgid. Eesmärgid peavad vastama vabatahtliku eripärale ja olema realistlikud. Las vabatahtlikud sõnastavad ise, mida nad tahavad projekti käigus õppida. Lähtudes projekti teemast ja eesmärkidest, mõelge koos vabatahtlikuga läbi ja kirjeldage neid pädevusi (teadmisi, oskusi ja väärtushoiakuid), mida saab omandada või arendada projekti käigus.

Noortepassi väljastab vabatahtlikule juhtorganisatsioon.

# data[].attributes.body
Youthpass koosneb kolmest osast:

esimesel lehel on projekti info (projekti nimi, kuupäevad, vabatahtliku nimi, projekti eesmärk jne)

teises osas saab vabatahtlik ise kirjeldada projekti käigus saavutatud õpitulemusi võtmepädevuste raamistikus (tuutor saab olla toeks, et aidata vabatahtlikul analüüsida teenistuse jooksul kogetut)

kolmas osa on valikuline. Seda täidetakse ainult juhul, kui projekti oli mitu etappi. Nt ettevalmistav kohtumine enne vabatahtliku teenistuse algust.

# data[].attributes.body
Youthpass koosneb kahest peamisest osast:

esimesel lehel on projekti info (vabatahtliku andmed, projekti kuupäevad, organisatsiooni nimi jne) ehk väljanägemiselt on tegu lõputunnistusega;

järgmistel lehtedel on ala, kuhu vabatahtlik saab ise kirjeldada projekti käigus saavutatud õpitulemusi võtmepädevuste raamistikus.

Selleks, et mõista võtmepädevuste olemust, on loodud antud tugimaterjal, kus selgitatakse igat võtmepädevust ning antakse suunavaid küsimusi õppimise analüüsimiseks.

# data[].attributes.body
Euroopa Solidaarsuskorpus (European Solidarity Corps - ESC) on ELi programm, mille peamisteks eesmärkideks on kogukondade toetamine ja kaasavama ühiskonna loomine eelkõige noortele vabatahtliku tegevuse võimaluste pakkumise kaudu.

Programmi ülesanneteks on avatud ühiskonna kujundamine, kultuuridevaheline õppimine, kodanikuaktiivsuse toetamine ja kogukondade kaasamine.

Programmi raames on organisatsioonidel ja noortegruppidel võimalik taotleda rahastust kohalikeks solidaarsusprojektideks. Vabatahtliku teenistuse projektide rahastust saavad taotleda vaid organisatsioonid ning noored on osaleja rollis.

# data[].attributes.body
Vabatahtliku teenistuse jooksul saavad noored:

töötada ühes endale huvipakkuvas organisatsioonis

õppida uusi oskuseid

panustada kogukonda

kogemuse, kuidas on elada teises kultuuriruumis

vabatahtliku töökogemuse, mis aitab Sul tulevikus tööturul silma paista

Organisatsioonid saavad:

saata Eesti noori välismaale vabatahtlikuks;

kaasata enda igapäevatöösse välisriigist tulevaid või Eestist pärit vabatahtlikke noori, toetades seejuures nende igakülgset arengut ning tuues ühtlasi oma organisatsiooni uusi ideid, energiat ja töömeetodeid

Vabatahtlik teenistus saab olla:

siseriiklik - Eesti noor saab teenistust teha Eestis ja organisatsioonid saavad Eesti noore vabatahtlikuna vastu võtta (nt noor elab Pärnus ja läheb Narva noortekeskusesse vabatahtlikuks)

rahvusvaheline - Eesti noor saab minna välismaale teenistust tegema ja organisatsioonid saavad kaasata välisriigist pärit noori (nt Eesti noor läheb Hispaaniasse vabatahtlikuks)

individuaalne (kestus 2 nädalat kuni 12 kuud) - noor saab osaleda teenistuses, mille tegevusplaan keskendub ühele konkreetsele vabatahtlikule (nt noor läheb hooldekodusse vabatahtlikuks ja tegutseb individuaalse tegevuskava alusel)

grupiteenistus (kestus 2- nädalat kuni 2 kuud) - noor saab osaleda teenistuses koos mitme teise noorega ja mille tegevusplaan ühise eesmärgi saavutamiseks (nt viis noort tulevad Eestisse kogukonnafestivali korraldama)

# data[].attributes.body
Solidaarsusprojektide eesmärgid:

pakkuda noortele lihtsaid võimalusi solidaarsustegevustes osalemiseks;

edendada noorte sotsiaalset närvi ja aktiivset osalust ühiskonnas;

toetada noorte isiklikku, haridusalast, sotsiaalset ja ühiskondlikku arengut;

täita ühiskondlikke vajadusi ja tugevdada kogukondi, eriti maapiirkondades

Solidaarsusprojektide üldised põhimõtted:

projekti idee autorid on noored (vähemalt viis noort vanuses 18–30);

noortegrupp valib projektile sobiva teema selle järgi, milline ühiskondlik probleem või valupunkt neid kõige rohkem kõnetab;

valitud ühiskondlikku probleemi püütakse erinevate tegevuste kaudu lahendada;

noored ise vastutavad tegevuskava elluviimise eest;

noortele võib olla toeks projektinõustaja, kes aitab projekti õnnestumisele kaasa tugitegevuste kaudu (nt noorte motiveerimine, õpikogemuse analüüs jms)

Noortele võivad toeks olla nii avaliku, era- kui ka kolmanda sektori organisatsioonid, kes esitavad projektitaotluse noortegrupi nimel. Organisatsiooni roll peab aga piirduma praktilise toega (dokumendihaldus, eelarve jälgimine jms), et noored saaksid ise vastutada projekti sisuliste tegevuste planeerimise ja elluviimise eest.

# data[].attributes.body
Tuutor toetab vabatahtliku tööalast õppimist –

tööülesannetega harjumist

uute töövõtete omandamist

töö eesmärgistamist,

ideede arendamist ja elluviimist,

tulemuste hindamist jne.

Üldjuhul on tegemist inimesega, kellega vabatahtlik iga päev ja otseselt koos töötab, kuna kolleeg saab anda vahetut tagasisidet, suunata situatsioone analüüsima, selgitada seoseid ja tausta.

# data[].attributes.body
KAASA KOLLEEGE

Soovitused:

räägi kolleegidele vabatahtlikust (kes ta on, mis ta teie organisatsioonis teeb) - nii teed kindlaks, et organisatsioonis on kõik teadlikud vabatahtliku olemasolust ja tegevustest

otsi võimalusi koostööks - ehk saab vabatahtlik ka sinu kolleege toetada

leppige kollektiivis kokku, kes on n-ö lisa-tuutor. See tagab vabatahtlikule toe ja juhendamise ka siis, kui sul on vaja mingil põhjusel töölt eemal olla

JAGA KOGEMUSI

suhtle teiste tuutoritega ja jaga muresid-rõõme (saad nendega kohtuda on-arrival koolitustel ja tuutorite aastakohtumisel)

hoia ühendust juhtorganisatsiooniga

# data[].attributes.body
uute tuutorite koolitus

organisatsioonide päev on-arrival koolitusel

grupicoaching

1:1 mentorlus

tuutorite aastakohtumine

# data[].attributes.body
Vabatahtliku jaoks on oluline, et tal oleks:

konkreetsed ülesanded, mis on vabatahtlikule selgitatud

tugi oma ideede elluviimiseks ja võimalus teha ettepanekuid oma tegevuste osas

võimalik arendada enda jaoks olulisi oskusi

Soovitused:

Regulaarsed üks-ühele kohtumised vabatahtlikuga - kuidas vabatahtlikul läheb, milliseid pädevusi on arendanud

Kaasata vabatahtlik kollektiivi koosolekutele ja tegevustesse (vabatahtlik kui kolleeg ja tiimiliige)

# data[].attributes.body
Head suhted vabatahtlikuga

Uuri, kuidas ta suhtleb oma sõprade ja teiste vabatahtlikega.

Küsi, kuidas läheb?

Tunnusta!

Kutsu teed jooma, lihtsalt, niisama…

Küsi, mida ta plaanib nädalavahetusel / puhkusel teha?

Kutsu ta õue snäkipausile.

Proovige töökaaslastega koos mõnda sportlikku tegevust, mida vabatahtlik üksi katsetada ei saaks - nt kanuutamine - ja võtke vabatahtlik kaasa

Tehke nädala refleksioon jalutusena.

# data[].attributes.headline
Tööriistad projekti erinevates etappides õppimise ja refleksiooni toetamiseks

# data[].attributes.subject
Tööriistad projekti erinevates etappides õppimise ja refleksiooni toetamiseks

# data[].attributes.body
Siia on kokku koondatud erinevaid meetodeid ja tööriistu, mida vabatahtlikud saavad kas iseseisvalt või tuutoriga koostöös kasutada õppimise ja refleksiooni toetamiseks.

# data[].attributes.attachment_link.title
A guide to reflection and learning throughout your long-term European Solidarity Corps project – Youthpass

# data[].attributes.attachment_link.description
Volunteering abroad is a journey full of new experiences, emotions and discoveries. Many meaningful moments happen quickly, and reflection helps you slow down and make sense of them. Through reflection, learning becomes visible: you see how you are growing, what you are learning about yourself and others, and how your experience is shaping your choices, skills, values, and sense of solidarity.

# data[].attributes.body
Vabatahtliku esimesed nädalad vastuvõtvas organisatsioonis on mõnevõrra erinevad eesootavast teenistusest. Tegemist ei peaks olema mitte niivõrd „vaatluspraktika” kui õpipoisiks olemise perioodiga, mille ajal võiks tugineda järgmistele küsimustele:

Mida peab vabatahtlik teadma (töövaldkonnast, väärtustest, organisatsioonist ja kollektiivist; sihtgrupist; tööülesannetest)?

Mida peab vabatahtlik oskama, kuidas käituma (oskused tööülesannete täitmiseks – suhtlustasandid, tööpõhimõtted ja -reeglid, eetikanormid, käitumiskoodeks ehk n-ö eeldatav ja lubamatu käitumine)?

Nendest küsimustest lähtumine aitab vabatahtlikul tulla hästi toime tööülesannetega ja kohaneda organisatsiooni igapäevaeluga ning vastata talle kui vabatahtlikule seatud ootustele.

Teemadering, mida käsitleda, peaks hõlmama järgmist:

mõlemapoolsete ootuste, motivatsiooni ja vajaduste väljaselgitamine ning nende põhjal teenistuse eesmärgistamine

organisatsiooni tutvustus

tööülesannete ülevaade, omavaheline töökirjelduse kokkulepe

vabatahtliku kollektiivi osaks saamine

# data[].attributes.body
Programmi Euroopa Solidaarsuskorpus üheks ülesandeks on kogukondade kaasamine ja aktiveerimine. Vabatahtlike kaasamine on üks võimalus oma kogukonda panustada.

# data[].attributes.headline
Mida mõeldakse ESK programmis solidaarsuse ja kogukonna mõju all?

# data[].attributes.subject
Mida mõeldakse ESK programmis solidaarsuse ja kogukonna mõju all?

# data[].attributes.body
Veebilehelt leiab palju põnevat vaatamist, kuulamist ja lugemist, et mõista, mida sõna "solidaarsus" siiski ESK programmi kontekstis tähendab. Samuti saab inspiratsiooni, kuidas suurendada oma projekti mõju kogukonnale.

# data[].attributes.attachment_link.title
Europe talks Solidarity | SALTO European Solidarity Corps

# data[].attributes.attachment_link.description
Shaping a common understanding of solidarity in Europe: hear podcasts, read articles and watch videos on solidarity.

# data[].attributes.body
Soovitused:

mõtle läbi, milline on kogukond sinu organisatsiooni ümber ja kes sellesse kogukonda kuuluvad (asula, liikmed, liikmete lähedased inimesed, kohalik omavalitsus jne)

kaardista, milline on sinu organisatsiooni suhtlus kogukonna liikmetega ja kas juba teete koos kogukonnaga midagi (nt ühised üritused)

tutvusta vabatahtlikule kohalikku kogukonda ja mõelge üheskoos, mida kogukond vajab ning mida võiks selleks teha, et kogukonna vajadus saaks kaetud

# data[].attributes.body
Uuemõisa Lasteaed-Algkooli vabatahtlik algatas hispaania keele tunnid, mis osutusid väga populaarseks - info keeletundidest levis kogukonna siseselt suust-suhu levinud ja osalejate arv kasvas tund-tunni järel.

# data[].attributes.body
Lauliku lasteaia vabatahtlik kaasas teiste organisatsioonide Gruusia päritolu vabatahtlikke, et teha lihavõttenädalal lastele etendus. Mitu nädalat usinaid proove päädis lustaka etendusega, kus lisaks eestipärasele loole oli märgata ka Gruusia temperamenti.

# data[].attributes.body
Mentori roll on olla vabatahtlikule kohalikuks sõbraks/tugiisikuks.

Mentori otsimisega tegeleb kas juht- või vastuvõttev organisatsioon vastavalt kokkulepetele.

Mentor ei tohi olla otseselt seotud juht- ega vastuvõtva organisatsiooniga, et tagada mentori neutraalne roll, kui vabatahtlikul peaks esinema konflikte organisatsiooniga.

Enne teenistust

annab soovitusi, mida kaasa pakkida ja millega arvestada Eestisse kolimisel

Teenistuse alguses

võimaluse korral läheb vabatahtlikule lennujaama vastu (kokkuleppel organisatsioonidega)

tutvustab kohalikku elu ja kogukonda

pakub praktilist tuge (läheb kaasa ID-kaarti taotlema, aitab orienteeruda uues kodukohas)

Teenistuse vältel

saab vabatahtlikuga regulaarselt kokku

aitab vabatahtlikul mõtestada kogetut ja õpitut

toetab vabatahtliku (vaimset) heaolu

probleemsetes olukordades aitab leida lahendusi

# data[].attributes.body
Vabatahtlikele on loodud veebipõhine keeletugi OLS (Online Language Support) EU Academy veebiplatvormil.

Mõnda keelt OLS platvormil õppida ei saa (nt vene keelt). Sel juhul saab organisatsioon rahalist toetust 150€ väärtuses, et pakkuda vabatahtlikule keelelist tuge (korraldada keeletunde, maksta eraõpetajale vms).

Kahjuks ei ole OLS algajale keeleõppijale kasutajasõbralik. Seega anname OAT koolitusel vabatahtlikele nõuandeid alternatiivseks keeleõppeks.

Soovitused keeleõppeks:

Integratsiooni sihtasutus on kokku koondanud materjale ja soovitusi iseseisvaks keeleõppeks. Samuti pakub tasuta keelekursuseid, mis on aga kättesaadavad ainult neile vabatahtlikele, kellel on Eesti ID-kaart ehk kes on pärit EL riikidest. https://integratsioon.ee/eesti-keele-ope

Võite planeerida tööaja sisse aega keeleõppeks (nt 1h päevas), mille jooksul saab vabatahtlik kas iseseisvalt või mõne kolleegi juhendamisel keelt õppida ja praktiseerida.

Tunnustage vabatahtliku keeleõppe progressi! See innustab vabatahtlikke keelt edasi õppima ka siis, kui esmane motivatsioon hakkab raugema.

# data[].attributes.body
Lahkumiseelne koolitus ehk pre-departure koolitus (koduriigis)

Seda võib korraldada nii vabatahtlike saatev organisatsioon või tema koduriigi riiklik agentuur

Saabumisjärgne koolitus ehk on-arrival training (OAT)

4 päeva

Käsitletavad teemad: projektide analüüs (projekti eesmärk, mõju jne), praktiline info, ülevaade Eesti kultuurist /traditsioonidest, vabatahtliku teenistuse eesmärgid ja väärtused, eri osapoolte kohustused ja õigused, probleemsete juhtude lahendamine ja ennetamine, praktilised nipid ja juhised keeleõppeks.

NB! Eelviimasel päeval ootame kõiki tuutoreid osalema OAT organisatsioonide päeval. See annab võimaluse hoitud ruumis arutada vabatahtlikuga, mida erinevad osapooled projektist ootavad ning arendada ideid vabatahtliku omaalgatusteks.

Vaheanalüüsikohtumine ehk mid-term meeting (MT)

4 päeva

MT toimub ainult neile vabatahtlikele, kelle teenistus kestab minimaalselt 6 kuud.

Käsitletavad teemad: senise teenistuse analüüs, õppimise analüüs (Youthpass), teenistuse teise poole planeerimine, elu pärast ESK projekti, muud vabatahtlike poolt väljapakutud teemad (nt enesehoid)

Aastakohtumine ehk Annual Event

Toimub vabatahtliku koduriigis pärast teenistuse lõppu. Annab võimaluse kohtuda teiste vabatahtlikku teenistust teinud noortega, jagada kogemusi ning mõtestada õpitut.

NB! OAT ja MT koolitusi arvestatakse vabatahtlike tööpäevadena. Kui OAT või MT toimub nädalavahetusel, on vabatahtlikul õigus võtta välja nädala sees vabu päevi kompensatsiooniks.

# data[].attributes.body
Saksamaa vabatahtlik Anne ehitas koos Uuemõisa Kodu elanike ja abilistega Uuemõisa Kodu juurde paljajalu-raja. Vabatahtlik leidis oma projekti elluviimiseks ka mitmeid sponsoreid, kes toetasid näiteks materjalidega.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Meie Saksamaa vabatahtlik Anne Schiffers ehitas koos Uuemõisa Kodu elanike ja abilistega Uuemõisa Kodu juurde paljajalu-raja.

30 meetri pikkune rada koosneb 13 erineva materjaliga osast ja on poolkuu-kujuline. Rajal tuleb paljajalu kõndida üle kännu, kivide, sambla, väikeste kividega ümbritsetud kändude, läbi käbide, multši, puulaastude, kahe erineva kruusa, saepuru, kivide, liiva ja erineva kõrgusega puutükkidega.

Idee on pärit Saksamaalt, kus sellised rajad olevat laialt levinud ja koguni mitme kilomeetri pikkused.

„Paljajalu raja" projekti aitasid ellu viia Nordic Lumber, Lääne Teed, mitmed eraannetajad ja paljud vabatahlikud, kes raja ehitamisel abiks olid.

Anne tuli meile Euroopa vabatahtliku 11-kuulise teenistuse raames. Igapäevaselt aitab ta Kodu elanike aega põnevate tegevustega sisustada ja on tegevusjuhendajatele ka muus osas abiks.

# data[].attributes.attachment_link.title
Saksamaa vabatahtlik Anne ehitas Uuemõisa Kodu õuele paljajalu-raja - Hoolekandeteenused

# data[].attributes.attachment_link.description
Meie Saksamaa vabatahtlik Anne Schiffers ehitas koos Uuemõisa Kodu elanike ja abilistega Uuemõisa Kodu juurde paljajalu-raja. 30 meetri pikkune rada koosneb 13 erineva materjaliga osast ja on poolkuu-kujuline. Rajal tuleb paljajalu kõndida üle kännu, kivide, sambla, väikeste kividega ümbritsetud kändude, läbi käbide, multši, puulaastude, kahe erineva kruusa, saepuru, kivide, liiva ja erineva kõrgusega puutükkidega.

# data[].attributes.body
Kontrollküsimused:

kas vabatahtlikul on koduriigis kehtiv ravikindlustus?

kas vabatahtlikul on Euroopa Ravikindlustuskaart (EHIC)

Kui vastused on JAH:

esmane kulude hüvitaja on ravikindlustuskaardi alusel vabatahtliku koduriigi ravikindlustusasutus

kui kulud on suuremad, kui koduriigi ravikindlustusasutus hüvitab, siis katab ülejäänud osa Henner

Kui vastused on EI:

esmane kulude hüvitaja on Henner

NB! Enne kulutuste tegemist võimalusel Henneriga kooskõlastada, kas kulud hüvitatakse.

Abivajaduse korral on alati võimalik pöörduda EMO-sse.

Kui vabatahtlikul on olemas ID-kaart, siis oleks hea, kui saab vabatahtliku kirja perearsti nimistusse. Küll aga ei pruugi see Eestis alati võimalik olla, niisiis tuleb pöörduda ikkagi EMOsse.

NB! Vabatahtlikele on loodud "Henner Guide" (päises olev pdf-dokument), kus on täpsem info, kuhu pöörduda ja millised kulud millistel tingimustel on kaetud.

# data[].attributes.headline
Juhend: kuidas toetada 1:1 õppimist? (eesti keeles)

# data[].attributes.subject
Juhend: kuidas toetada 1:1 õppimist? (eesti keeles)

# data[].attributes.body
Väärtuslik juhendmaterjal, kus leiab rohkelt suuniseid ja erinevaid meetodeid 1:1 vestluste pidamiseks ning õppimise toetamiseks.

# data[].attributes.body
Töö kavandamine ei ole ühekordne ülesanne, vaid protsess, kuhu tuleb kaasata organisatsiooni meeskonda. Niimoodi saad tööülesannete kombineerimisel arvestada erinevate inimeste huvide ja soovidega ning tagada, et vabatahtliku vastuvõtmine ja tema rollimääratlus on ühine otsus. On oluline, et kõigile kollektiivi liikmetele oleks selge nii organisatsiooni üldine strateegia kui ka vabatahtliku projekti seos sellega ning nende töö või kohustuste muutumine seoses vabatahtliku kaasamisega. Vabatahtlik teenistus peab pakkuma noorele mõtestatud õppeprotsessi, seda ka tööalase arengu kaudu, mida toetab nii kogemuste saamine, tööülesannete täitmiseks vajalike teadmiste ja oskuste omandamine praktika või koolituste kaudu või ka piisav üks ühele tööalane juhendamine. Kvaliteetse toetussüsteemi tagamiseks peab vastuvõttev organisatsioon enda kollektiivist leidma/valima vabatahtliku tööalase juhendaja – tuutori, kelle ülesanne on kolleegidega koos kindlustada noorele vajalik toetus.

# data[].attributes.headline
Vabatahtliku töö planeerimine - diagramm

# data[].attributes.subject
Vabatahtliku töö planeerimine - diagramm

# data[].attributes.body
Diagrammi ülesanne annab võimaluse analüüsida vabatahtliku töökirjeldust töö ulatuse ja sügavuse aspektist. Selle põhjal saab näha tööülesannete hulka ja mitmekesisust ning märgata palju on vabatahtlikul vabadust enda tööd ise kavandada ja korraldada. Järgnev nädala näidiskava aitab planeeritu panna realistlikku raami ja järele proovida, kas ja kuidas tööülesanded ajaliselt omavahel sobivad.

# data[].attributes.attachment_link.title
Tööleht - vabatahtliku tööülesannete planeerimise diagramm

# data[].attributes.body
Nädala- või päevakava kui töövahendit tasub kasutada ka järgmiste küsimuste peale mõtlemiseks:

Kuidas näeb välja vabatahtliku ideaalne tööpäev (töö sisu, ajaline jaotus, tegevuse analüüs ja tagasiside, kultuuri- ja keeleõpe jne)?

Millisena planeerida vabatahtliku kaks esimest töönädalat? Millised võiksid olla vabatahtliku esmased ülesanded organisatsioonis? Kas juhendajate, töökaaslaste ülesanne on suunata vabatahtlik kohe tegutsema või kavandada n-ö tutvumisvaatlus? Mis on ühe või teise eelised, ent ka riskid?

Milline näeks välja kuu näidiskava? Kui palju ja kuidas muutuvad vabatahtliku tööülesanded aja jooksul, esimesest kuni viimase kuuni?

# data[].attributes.headline
Tööleht - vabatahtliku kohanemise toetamine

# data[].attributes.subject
Tööleht - vabatahtliku kohanemise toetamine

# data[].attributes.body
Erinevast kultuuritaustast tuleva vabatahtliku kaasamisel toob VT automaatselt kaasa vajaduse kohaneda uue kultuuriga, seda eelkõige vabatahtlikule, kuid ka organisatsioonile. Kultuuriline toetus peab hõlmama nii noore kultuuridevahelise õppimise toetamist kui ka abistamist teises kultuuris kohanemisel.

Teises kultuuris kohanemisel on erinevad etapid, mille kestus ja intensiivsus sõltub inimestest ja sellest, kui palju teine kultuur enda omast erineb. Kohanemise etappidel kogetakse võimsaid tundeid. Erinevale käitumisele ja keelele lisaks peab õppima võrdlema siht- ja oma kultuuri pinnapealsest sügavamalt. See aga tähendab silmitsi sattumist oma minapildiga. Nähtust kutsutakse ka iseendaga kohtumise šokiks, kuna kogemused ja tunded võivad olla negatiivsed. Inimene, kes on olnud edukas kodukohas, võib kogeda täielikku ebaõnnestumist teises kultuurikontekstis ja seda erinevates valdkondades. Asi pole ebapädevuses, vaid selles, et oma teadmisi ja oskusi ei suudeta kohandada uutes olukordades enne, kui on õpitud tundma selle maa kultuuri.

# data[].attributes.attachment_link.title
Tööleht - vabatahtliku kohanemise toetamine

# data[].attributes.body
Riskianalüüsi eesmärk on selgitada välja projekti võimalikud riskid ning hinnata riski iseloomu ja suurust. Riskianalüüs annab võimaluse saada süsteemne ülevaade ohuteguritest ning selle alusel kavandada otstarbekalt edasist tegevust nende vähendamiseks

# data[].attributes.body
Konfliktide lahendamise sammud

Konflikti tunnistamine, sellest rääkimine n-ö avalikuks toomine, arusaamine enda rahuldamata vajadustest ja eesmärkidest

Partneriga kohtumine sobival ajal, kohas ja viisil

Probleemi ja vajaduste kirjeldamine, kasutades sina-sõnumite asemel mina-sõnumeid (ma tunnen end halvasti, sest...; mind häirib…)

Partneri ärakuulamine niisama tähelepanelikult, nagu tahad, et sind kuulataks

Ühise eesmärgi väljaselgitamine, erinevate lahenduste pakkumine, kokkuleppele jõudmine

Konfliktsituatsiooni lahendamist võib raskendada:

Peegelpildi efekt – mõlemad osapooled tunnevad, et nad on süütud ohvrid, kes esindavad tõde ja õiglust.

„Pind teise silmas…” – iga osapool märkab ja mõistab hukka vaid teise osapoole ebaausad ja alatud võtted samas tajumata, et toimib ise täpselt samamoodi.

Topeltstandard – kui osapooled mõistavad, et käituvad ühtemoodi, siis enda käitumisele leitakse alati põhjendus ja õigustus, kuid teise osapoole samasugune käitumine mõistetakse hukka.

Uuri lähemalt päises olevat GROW-mudelit, kust leiad küsimused, mis on abiks konfliktide lahendamisel.

# data[].attributes.headline
Mitu päeva saab vabatahtlik puhkust võtta ja kellega see kinnitada tuleb?

# data[].attributes.subject
Mitu päeva saab vabatahtlik puhkust võtta ja kellega see kinnitada tuleb?

# data[].attributes.body
Vabatahtlik kogub 1 kuu kohta +2 puhkusepäeva, mida saab kasutada teenistuse vältel. Selleks, et vältida segadusi ning olukorda, kus vabatahtlik ühel päeval lihtsalt tööle ei ilmu ja teavitab, et võttis puhkust, on oluline vabatahtlikuga läbi rääkida, kuidas ja kellele ta oma puhkusesoovidest teatab. Hea tava on, et puhkusesoovidest annab vabatahtlik vähemalt paar nädalat ette teada.

# data[].attributes.body
Austria vabatahtlikud tegid koostöös õppejuhi ja eripedagoogiga Rõõmutarekese Lasteaias "prügiprojekti". Esimestel nädalatel avastati prügi olemust - mis see on, kuidas see tekib ja millised on laste mõtted ja teadmised prügiga seoses. Seejärel meisterdasid nad ise kätepaberist tehtud paberi, mille abil tegid nad koos lastega pusletükid.

# data[].attributes.body
AS Hoolekandeteenuste erinevate üksuste vabatahtlikud viisid läbi Tallinna raamatukogudes kunstinäituse "Südameasjad", mille raames kogusid kokku nende klientide parimad kunstiteosed, mida raamatukogu külastajad said mitu nädalat vaadata. Kunstinäitus sai raamatukoguhoidjate sõnul väga palju positiivset tagasisidet, mille järel tegi üks korraldajatest veel ühe sarnase kunstinäituse.

# data[].attributes.body
Kvaliteedimärgise vahehindamised toimuvad perioodil 2024-2026. Vahehindamine toimub alates 2025. aastast ainult monitooringu käigus (2024. aastal oli teiseks variandiks raporti täitmine).

Monitooringu kohta tuleb info meilitsi kvaliteedimärgise kontaktisikule ja lepitakse kokku aeg kohtumiseks ning hindamine toimub vestluse käigus.

# data[].attributes.body
Enne intervjuud soovitame tutvuda hindajatele etteantud küsimustega.

Intervjuul võiksid osaleda kõik organisatsiooni esindajad, kes tihedamalt ESK vabatahtlikega organisatsioonis tegelevad.

# data[].attributes.body
Võimalikke muudatusi on 3 tüüpi:

muudatused vabatahtlike arvudes, sh täpsustades, millist tüüpi vabatahtliku teenistuse projekte soovitakse:

- pikaajalised vabatahtlikud (teenistus 2-12 kuud)

- lühiajalised vabatahtlikud (teenistus 2 nädalat - 2 kuud)

- grupiteenistused (min 5 in grupis, 2 nädalat - 2 kuud)

muudatused teenistuse asukohtades (nt organisatsioonil on rohkem allasutusi, kuhu tahate vabatahtlikke kaasata)

muudatused vabatahtlike sisulistes tööülesannetes (seda on vaja juhul, kui vabatahtliku tööiseloom on suurel määral muutunud)

Muudatuste tegemiseks tuleb täita manuses olev avaldus ja saata see aadressile caroline.mannik@harno.ee 10 tööpäeva jooksul pärast monitooringu vestlust (vestluses anda märku, et on soov muudatust taotleda).

Kõikide muudatusliikide puhul tuleb avaldusele juurde lisada näidis nädalakava, kus on kirjas, milliseid tegevusi lisanduvad vabatahtlikud tegema hakkavad või mida tehakse uues asukohas.

# data[].attributes.headline
Kas on võimalik kvaliteedimärgisest loobuda?

# data[].attributes.subject
Kas on võimalik kvaliteedimärgisest loobuda?

# data[].attributes.body
Jah, kui teil ei ole soovi edaspidi vabatahtlikke vastu võtta, siis saate loobuda kvaliteedimärgisest kirjutades vabas vormis sooviavalduse ESK kvaliteedimärgise koordinaatorile (caroline.mannik@harno.ee)

Sooviavaldus tuleb esitada allkirjastatuna.

# data[].attributes.body
Vahehindamise järgselt saadetakse organisatsioonile kirjalik tagasiside, mida tuleks edaspidistes tegevustes arvesse võtta.

# data[].attributes.headline
Kui kauaks pärast teenistuse lõppu võib vabatahtlik Eestisse jääda?

# data[].attributes.subject
Kui kauaks pärast teenistuse lõppu võib vabatahtlik Eestisse jääda?

# data[].attributes.body
Selleks, et vabatahtlikule oleks võimalik hüvitada Eestist ärasõidu kulud, peab olema võimalik reisi seostada projektiga. See tähendab, et äramineku kuupäev peab olema üsna lähedal teenistuse lõppemise kuupäevale. Kindlasti ei ole reisikulud abikõlblikud juhul, kui vabatahtlik läheb Eestist ära rohkem kui 2-3 nädalat pärast teenistuse ametlikku lõppkuupäeva.

# data[].attributes.body
Tuutorid leiavad häid ideid ja juhiseid spetsiaalselt sellel otstarbel koostatud MOOC kursuselt.
See asub HOP platvormil, kuhu saab sisse logida SALTO kasutajaga.
Seejärel pane otsingusse: Youthpass Heart Corps - Guiding the Learning Journey

Esiteks soovitame klikkida "What are you looking for? Individual learning paths" See asub alguses, enne mooduleid. Sellel klikkides avaneb abistav juhend, mis aitab kursuselt kiiresti üles leida just selle info, mis sulle parasjagu vajalik on.

Omalt poolt soovitame:
MODULE 4
4.3 The facilitator of learning
4.6 The competences needed for facilitating learning
4.7 Practical activity
MODULE 5
5.3 Shaping the relationship between facilitator and learner
5.5 Strengthening the learning-to-learn competences
5.6 Tools for getting started with supporting learning
MODULE 6
6.3 In practice: Supporting reflection on learning
6.5 Turning difficult moments into a learning opportunity
6.6 When things go wrong... First-aid kit for facilitators of learning
MODULE 7
7.8 In practice: Tips and tricks for mentors, coaches and supervisors

Kõikide Noortepassiga seonduvate küsimustega ootab teid agentuuris Maarja maarja.tamm@harno.ee

# data[].attributes.headline
Guide: Volunteer management in organisations

# data[].attributes.subject
Guide: Volunteer management in organisations

# data[].attributes.body
Selle juhendi eesmärk on tõsta esile vabatahtliku tegevuse lisaväärtust organisatsioonides ja tugevdada vajadust juhtida vabatahtlikku tegevust professionaalselt, vastates organisatsiooni, keskkonna ja vabatahtlike endi vajadustele.

- Õppida tuvastama ja analüüsima noorte vajadusi erinevates reaalsustes.

- Edendada vabatahtlikku tegevust kohalikul ja kogukonna tasandil.

- Teada vabatahtliku tegevuse etappe ja õppevahendeid, mida saab kasutada selle vastuvõtmiseks, järeltegevuseks ja

ja hüvasti.

https://www.salto-youth.net/tools/toolbox/tool/guide-volunteer-management-in-organisations.4073/

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Aims of the tool

This guide aims to highlight the added value of volunteering in organisations and to reinforce the need to manage volunteering in a professional way, responding to the needs of the organisation, the environment and the volunteers themselves.
- To learn to detect and analyse the needs of young people in different realities.
- To promote volunteering at local and community level.
- To know the stages of volunteering and the educational tools that can be used for its reception, follow-up and
and farewell.

Description of the tool

This guide can be useful for youth workers, youth leaders or people who are interested in including volunteering in their actions. It is a basic guide where you will find the main phases of volunteering and aspects to take into account in each of the phases in order to favour a successful volunteering experience.

Disclaimer

SALTO cannot be held responsible for the inappropriate use of these training tools. Always adapt training tools to your aims, context, target group and to your own skills! These tools have been used in a variety of formats and situations. Please notify SALTO should you know about the origin of or copyright on this tool.

# data[].attributes.attachment_link.title
GUIDE: VOLUNTEER MANAGEMENT IN ORGANISATIONS

# data[].attributes.attachment_link.description
Created to help you find and share useful training Tools, the Toolbox for training is an online catalogue you can browse through freely or even contribute to!

# data[].attributes.body
Kvaliteetsed intervjuud vabatahtliku teenistuse kandidaatidega on eduka koostöö ja mõlemapoolse rahulolu eelduseks. Hästi ettevalmistatud vestlus aitab mõista kandidaadi motivatsiooni, ootusi ja varasemat kogemust ning võimaldab samas jagada olulist teavet teenistuse sisu, keskkonna ja vastuvõtva organisatsiooni kohta. Nii saavad mõlemad pooled teha teadliku otsuse ja valmistuda tulevaseks koostööks. Käesolev juhend pakub küsimusi ja soovitusi intervjuu läbiviimiseks. Küsimusi võib vastavalt vajadusele kohandada, lisada või ümber järjestada.

# data[].attributes.headline
Infopacki näide - Viljandi avatud noortekeskus

# data[].attributes.subject
Infopacki näide - Viljandi avatud noortekeskus

# data[].attributes.body
Vabatahtliku teenistuse infopack on oluline tööriist, mis annab kandidaadile selge ja realistliku ülevaate teenistusest enne lõpliku otsuse tegemist. Hästi koostatud infopack aitab ennetada arusaamatusi, suurendab teadlikkust ja toetab paremat sobivust vabatahtliku ning vastuvõtva organisatsiooni vahel.

Infopack võiks sisaldada järgmisi elemente:

Organisatsiooni tutvustus: missioon, põhitegevused, meeskond.

Teenistuse kirjeldus: vabatahtliku ülesanded, eesmärgid, töötingimused.

Praktiline info: elamistingimused, toitlustus, transport, tööaeg

Piirkond ja sotsiaalne elu: vaba aja võimalused piirkonnas, huvitegevused

Traditsioonid ja kultuur: tavad, viisakusnormid, kliima ja selle mõjud

# data[].attributes.body
ESF+ projekti kaudu on loodud abistav materjal välismaalastele Eesti eluga kohanemise toetamiseks.

Kogumiku roll on toetav ja ennetav, aidates nähtamatud reeglid nähtavaks teha.

Praktiliste näidete kaudu on selgitatud, millised on Eestis levinud käitumistavad ja ootused ning miks need just sellised on.

Eesmärk ei ole panna inimest „õigesti käituma“, vaid anda talle teadmised ja kindlustunde, et ta oskaks olukordi paremini mõista, teha teadlikke valikuid ja tunda end Eestis elades turvaliselt ning aktsepteerituna. Nii toetame sujuvamat kohanemist, vähendame arusaamatusi ning aitame kaasa sidusama ja hoolivama ühiskonna kujunemisele.

Materjal on koostatud nii eesti, inglise kui ka vene keeles: Lõimumine | Eesti Linnade ja Valdade Liit

# data[].attributes.body
Uuri lähemalt peaasi.ee veebist soovitusi, kuidas oma vaimse tervise eest hoolt kanda.

Osa informatsioonist on saadaval ka inglise keeles - jaga infot oma vabatahtlikule!

# data[].attributes.body
Käsiraamatus lk 9-10

# data[].attributes.body
Käsiraamatus lk 15

# data[].attributes.body
Käsiraamatus lk 21

# data[].attributes.body
Käsiraamatus lk 33

# data[].attributes.body
Käsiraamatus lk 38

# data[].attributes.body
Käsiraamatus lk 42-45

# data[].attributes.headline
Tööleht: vabatahtliku toetamine projekti eri faasides

# data[].attributes.subject
Tööleht: vabatahtliku toetamine projekti eri faasides

# data[].attributes.body
Käsiraamatus lk 62-65

# data[].attributes.attachment_link.title
TL_Vabatahtliku toetamine projekti eri faasides

# data[].attributes.headline
1. Organisatsiooni valmisolek ja projekti raamistik

# data[].attributes.subject
1. Organisatsiooni valmisolek ja projekti raamistik

# data[].attributes.body
Keskendutakse organisatsiooni eesmärkidele ja vabatahtliku rolli mõtestamisele.

organisatsiooni vajaduste ja ootuste kaardistamine

projekti ja tegevuste eesmärgistamine

vabatahtliku rolli ja tööülesannete kavandamine

Fookus: selgus, realistlikud ootused, projekti kvaliteet.

# data[].attributes.headline
2. Tuutori roll ja meeskonna ettevalmistus

# data[].attributes.subject
2. Tuutori roll ja meeskonna ettevalmistus

# data[].attributes.body
Keskendutakse vabatahtliku toetamiseks tugeva tugistruktuuri kujundamisele.

minu roll, ootused, kohustused ja vastutus tuutorina

meeskonna ettevalmistamine vabatahtliku tulekuks

koostöösuhe ja vajalikud koostöö kokkulepped

Fookus: rollide ja vastutuse jagamine, meeskonna ühtne arusaam.

# data[].attributes.headline
3. Värbamine, valik ja praktiline ettevalmistus

# data[].attributes.subject
3. Värbamine, valik ja praktiline ettevalmistus

# data[].attributes.body
Keskendutakse vabatahtlike valikuprotsessile ning sujuva stardifaasi tagamisele.

vabatahtliku värbamine ja valik

vabatahtliku ettevalmistamine ja vastuvõtmine

praktilised küsimused: majutus, kindlustus, elukorraldus

vähemate võimaluste noorte kaasamine

Fookus: selge kommunikatsioon, logistiline valmisolek, kaasatus ja mitmekesisus

# data[].attributes.headline
4. Sisseelamine, juhendamine ja kogukonda lõimimine

# data[].attributes.subject
4. Sisseelamine, juhendamine ja kogukonda lõimimine

# data[].attributes.body
Fookuses on vabatahtliku esimesed kuud ja igapäevane toetus.

vabatahtliku sisseelamine organisatsiooni ja töö juhendamine

kultuuri ja kogukonda sisseelamise toetamine

koostöö kogukonnaga

Fookus: turvatunne, sujuv kohanemine, kogukonna sidusus.

# data[].attributes.headline
5. Motivatsioon, ressursid ja initsiatiivi toetamine

# data[].attributes.subject
5. Motivatsioon, ressursid ja initsiatiivi toetamine

# data[].attributes.body
Keskendutakse vabatahtliku potentsiaali avamisele ja eneseteostusele.

töömotivatsioon ja selle hoidmine

ressursside kaardistus, huvide ja tugevuste leidmine

initsiatiivi toetamine ja iseseisvuse kasv

Fookus: omaalgatust toetavate tingimuste loomine, enesekindlus, loovus ja vastutus.

# data[].attributes.headline
6. Refleksioon, tagasiside ja õpikogemus

# data[].attributes.subject
6. Refleksioon, tagasiside ja õpikogemus

# data[].attributes.body
Keskendutakse vabatahtliku arengu ja kogemuse mõtestamise toetamisele.

õpikogemuse refleksioon ja arenguvajaduste kaardistamine

edasiviiv tagasiside ja tunnustamine

Noortepass kui refleksiooni tööriist ja sertifikaat

Fookus: õppimise nähtavaks tegemine, arenguteekonna toetamine, kvaliteetne tagasiside.

# data[].attributes.headline
7. Konkreetsete väljakutsetega tegelemine

# data[].attributes.subject
7. Konkreetsete väljakutsetega tegelemine

# data[].attributes.body
Kohtumisel keskendutakse konkreetsele väljakutsele, millega tuutor silmitsi seisab.

Nendeks võivad olla näiteks:

tuutoril või vabatahtlikul konflikt (töökohal või jagatud majutuses);

madal tööga rahulolu (liiga palju tööd, liiga vähe, kehvasti organiseeritud);

meeskonna vastuseis vabatahtlikule, ei saada aru, mis väärtust ta loob;

kohanemisraskused, kultuurišokk, koduigatsus;

ootuste ja reaalsuse erinevus;

vabatahtliku passiivsus;

mida teha vaimse tervise probleemide korral;

vabatahtlik võrdleb enda teenistust teiste kohtadega;

soov vahetada organisatsiooni;

mõtted teenistuse katkestamisest;

kriisiolukorrad organisatsioonis ja meeskonnas, partnerite või töö sihtgrupiga,

piiride hoidmine (tuutor ei ole sõber, mentor ega terapeut);

raskete vestluste läbiviimine;

muu.

Fookus: konfliktsete olukordade lahendamine eri osapoolte perspektiive ja vajadusi arvestades.

# data[].attributes.body
Siit leiad teemaplokkide kirjelduse ühte faili koondatuna