# data[].attributes.body
Anvendes hos borgeren med demens, for at registrere døgnrytme og søvnmønstre. data måles via en lille sensor som sættes på ryggen med et plaster, systemet bruges til at registrere om borgeren er i ro/aktiv. Sensoren sender data til en database, hvorpå personalet har mulighed for at udskrive en døgnrytmerapport.

# data[].attributes.body
Er relevant til borgeren der har svært ved at gå, fx grundet svage muskler i benene, smerter i ryg eller ben, nedsat balance eller svimmelhed. er god til borgeren som er bange for at falde, der kan rollatoren give en tryghed.

# data[].attributes.body
Kan anvendes af de fleste, men kan være særligt relevant til personer med funktionsnedsættelser, ældre eller andre personer der har svært ved at klare toiletbesøget uden hjælp. Toiletsædet med skylle- og tørrefunktion kan medvirke til at gøre personen mere selvhjulpen ved toiletbesøget, og derved få en øget følelse af frihed.

# data[].attributes.body
Er relevant for den demente borgere og borgere med kognitive funktionsnedsættelse. morememo kan modtage opkald, fra pårørende og sundhedsfagligt personale, som kan skabe en tryghed. nem at betjene, ved indgående opkald, tager den selv "røret".

# data[].attributes.body
Udviklet til unge og voksne med udviklingshæmning, eller kognitive udfordringer som autisme eller ADHD. målstyringsværktøjet, hjælper borgeren med at visualisere sine mål, og tage ejerskab over dem. værktøjet er med til at øge selvstændigheden og udvikling.

# data[].attributes.body
Er relevant for borgeren med funktionsnedsættelse i hænder, eller borgeren som har smerter i hænderne fx borgeren med slidgigt, hvor det kan være svært at betjene en håndholdt støvsuger. en robotstøvsuger kan afhjælpe overbelastning af hænder og skuldre, brugen af den kan give en øget følelse af at være selvhjulpen.

# data[].attributes.body
velegnet til genoptræning af kørestolsbrugere, som har nedsat kordineringsfunktion i arme og ben.

# data[].attributes.body
Er relevant for borgere med tremor og/eller spasmer, samt til borgeren med begrænset eller ingen funktionsniveau i arm, hånd og fingre.
spiserobotten er nem at anvende, har to styringer fuld- eller semiautomatisk styring, dette justeres via en app.
ved brug af en spiserobot, kan borgeren føle sig mere selvhjulpen.

# data[].attributes.body
Er velegnet til borgeren med kognitive funktionsnedsættelser fx demens eller hjerneskade. Katten Milla har udseende som en rigtig kan, samt at hun både lyder og bevæger sig som en kat, ydermere reagere hun på ejerens tilstedeværelse. Katten Milla kan lindre følelsen af ensomhed.

# data[].attributes.attachment_caption
Oversigt over de velfærdsteknologiske løsninger 

# data[].attributes.body
anvendes hos borgere med en funktionsnedsættelse. De velfærdsteknologiske løsninger, er med til at understøtte borgeres ADL, som giver livskvalitet, trivsel og motivation. Jeg som kommende SSA skal have kendskab til hvilket løsninger der findes, og hvor jeg finder dem. De velfærdsteknologiske løsninger er også med til at lette personalets arbejdsgang, samt give tryghed for de pårørende.

# data[].attributes.body
Er en app-baseret navigation som giver blinde og svagtsynede at orientere sig udendørs, appen kræver en ekstern GPS. naviblind fortæller brugeren af den præcis hvor der skal standses og drejes, den levere mere end 1-meter nøjagtighed. Naviblind giver tryghed for den som befærder sig udenfor.

# data[].attributes.body
henvender sig til borgeren med Huntington, det er en seng som er ekstra robust og med specieludviklet polstring som gør det muligt at absorbere chok og slag, som forhindre skader og ømhed for brugeren. de ekstra høje sider styreres via fjernbetjening.

# data[].attributes.body
henvender sig til borgeren med kognitiv funktionsnedsættelser, DoseSystem minder borgeren om at tage sin sin medicin, den skaber trykhed for borgeren, pårørende og personale.

# data[].attributes.body
Birthe er 72 år, bor sammen med ægtefælle som har få ressourcer grundet sygdom, konstateret artrose for 20 år siden i skuldre, albuer, hånd- og fingerled. Har været meget aktiv, fået tiltagende sværere ved at klare dagligdagen grundet forstærket smerter samt bevægeindskrænkninger, og deformiteter i finger leddene. Birthe er meget ked af situationen.

Velfærdsteknologiske løsninger til Birthe:
Småhjælpemidler.
Bestik med særlig udformning.
strømpepåtager/aftager.
Lynlåslukker.
Knappekroge.
Skulderortoser.
Fingerortose.
Halskrave.
Hygiejneteknologi.
hårvaskere.
Toiletsæde med skylle- og tørre funktion.
Badestol.
Mobilitetsteknologi.
Rollator.
Aktivitets- og arbejdsstol.
Hvilestol med høj ryg.
Sengeteknologi.
Elevationsseng.
Rengørings- og serviceteknologi.
støvsuge- og gulvvaskerobot.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Definitionen afspejler, at velfærdsteknologi ikke blot handler om at spare ressourcer, men i høj grad også handler om at øge kvaliteten i behandling og pleje til gavn for både patienter og personalet.

Når jeg taler om velfærdsteknologi, er det ud fra denne definition.

Frigøre arbejdskraft

I al sin enkelthed handler det om, at en arbejdsopgave kan udføres hurtigere. Det kan ske ved, at processen gøres mere effektiv. Det kan også ske ved, at opgaven udføres af færre personer. I de rigtig gode situationer er det en kombination af begge.

Mange tolker dette som, at der skal fyres personale. Det er efter min mening en fejltolkning. Faktum er, at vi lever midt i en enorm stor demografisk forandring af vort samfund. For kort at anskueliggøre den voldsomme forandring må jeg bringe lidt tal i spil.

I følge tal fra Danmarks Statistik er 235.000 borgere i dag 80 år eller ældre. I 2020 vil tallet være steget til 271.000 og i 2030 til 427.000! I løbet af de næste 16 år stiger denne befolkningsandel med hele 192.000! Denne voldsomme stigning skal ses i lyset af, at vi erfaringsmæssigt ved, at mere end halvdelen af denne befolkningsgruppe er stærkt plejekrævende. Med denne viden svarer det til at vi får ca. 100.000 flere plejekrævende borgere. Plejeopgaven ude i kommunerne stiger med andre ord voldsomt. Noget vi allerede oplever i dag.

I samme 16 årige periode vokser antallet af borgere mellem 20 og 69 år desværre kun med knapt 18.000. Hvis vi fortsat skal beholde en ordentlig kvalitet i plejen, er vi derfor nødt til at ændre nuværende arbejdsmetoder og organisering af plejen. Vi er nødt til at finde mere effektive arbejdsmetoder, hvor samme antal personale kan klare flere opgaver.

Jeg håber disse tal meget tydeligt viser, at der på ingen måde er plads til at afskedige personale. Vi får i høj grad brug for alle hænder.

Lette arbejdsbyrden

At "lette arbejdsbyrden for personalet" betyder, at velfærdsteknologien skal være med til at forbedre arbejdsmiljøet, så vi ikke bliver ødelagte og nedslidte af vores arbejde. På trods af at vi i Danmark gør en ganske stor indsats for arbejdsmiljøet, har vi fortsat mange arbejdsskader, som hvert år sætter mennesker ud af arbejdsmarkedet.

Når vi nu ved, at der kommer en kraftig stigning i antallet af plejekrævende borgere, er det vigtigt at vi passer godt på plejepersonalet og sikrer dem et ordentligt arbejdsmiljø, der forebygger arbejdsskader. Det er rent menneskeligt ikke holdbart at sætte mennesker til at udføre et stykke arbejde, vi ved, der er risiko for skader dem. Rent økonomisk holder det heller ikke. En person, der forlader arbejdsmarkedet som følge af en arbejdsskade, koster samfundet mange penge. Samtidig betyder det, at der er 2 hænder mindre til at bidrage i løsningen af de mange plejeopgaver.

Udfordringen ligger ikke kun i, at antallet af 80 årige eller ældre stiger. Vi skal også blive på arbejdsmarkedet i længere tid. En klar forudsætning for at vi skal kunne holde til at arbejde til vi bliver 70 år er, at vi har et ordentligt arbejdsmiljø, der beskytter os - også når vi er 66 år og i gang med en vanskelig og tung plejeopgave.

Velfærdsteknologien handler altså også om, at vi skal have nogle gode effektive arbejdsredskaber, der mindsker nedslidning af personalet og risikoen for ulykker.

Øge kvaliteten og trygheden

I den danske plejesektor hersker der en generel opfattelse af, at jo flere plejere/hænder der er til plejeopgaven, desto bedre og mere værdigt kan opgaven løses for borgeren. Hvis vi f.eks. går fra 2 plejere til 1 plejer hos en borger, opfattes det ofte som om plejen forringes betydeligt. Det vurderes heller ikke at være værdigt over for borgeren. Men er det nu altid rigtigt?

Talrige undersøgelser viser faktisk, at borgerne gerne vil bevare deres egen selvstændighed længst muligt. En undersøgelse fra Ældre Sagen viser f.eks. at mere end 70% af alle ældre foretrækker robotter til at hjælpe i mere intime situationer som f.eks. toiletbesøg, fremfor at modtage hjælp af en plejer. Dette viser helt klart, at borgerens opfattelse af kvalitet og værdighed ikke nødvendigvis er den samme som plejesektorens generelle opfattelse af, at jo flere jo bedre.

Vi lever i en verden, hvor unge ofte flytter til en helt anden egn end der, hvor de er vokset op og hvor forældrene bor. Samtidig lever vi som voksne et hektisk arbejdsliv og med en presset fritid. Måske er det en af årsagerne til at mange ældre føler sig ensomme og derved også utrygge. Hvad nu hvis man via gode diskrete monitoreringssystemer kan følge borgeren og hurtigt komme ud at hjælpe, hvis borgeren f.eks. er faldet på toilettet og ikke selv kan rejse sig. Sådanne systemer vil være med til at give tryghed.

Velfærdsteknologi handler ikke om at fjerne varme hænder og forringe plejen af vores ældre borgere. Tværtimod skal velfærdsteknologi være med til at give større kvalitet og selvstændighed og derved også større værdighed. Velfærdsteknologien vil være med til at give os helt nye muligheder for at imødekomme de ældre borgere på deres præmisser og sikre kvalitet og en tryg alderdom.

Vejen frem

Når jeg på denne måde har forklaret definitionen af velfærdsteknologi, håber jeg også, at det står klart, at velfærdsteknologi ikke skal betragtes som en trussel. Velfærdsteknologi er en redningsplanke for vores pleje- og sundhedssektor - uden en god og intelligent implementering af velfærdsteknologiske løsninger klarer vi ganske enkelt ikke den enorme forandring, som vores befolkningssammensætning gennemlever nu og de næste mange år.

Hvis vi ikke tage velfærdsteknologien til os og arbejder aktivt med den, vil vi i stedet komme til at opleve betydelige forringelser i pleje- og sundhedssektoren bredt set.

# data[].attributes.attachment_link.title
Hvordan kan velfærdsteknologi bidrage til arbejdsmiljø og plejekvalitet? - Vendlet.dk

# data[].attributes.attachment_link.description
Definitionen afspejler, at velfærdsteknologi ikke blot handler om at spare ressourcer, men i høj grad også handler om at øge kvaliteten i behandling og pleje til gavn for både patienter og personalet. Når jeg taler om velfærdsteknologi, er det ud fra denne definition. I al sin enkelthed handler det om, at en arbejdsopgave kan udføres hurtigere.

# data[].attributes.body
Velfærdsteknologiske hjælpemidler går ind og understøtter den ældre borgers til unge borgers livsføring, giver bedre arbejdsvilkår for personalet og skaber tryghed for de pårørende.
Velfærdsteknologien giver er med til at højne kvaliteten af ydelserne fx i plejen, hvor et nødkald kan skabe tryghed for borgeren med fald risiko.
Velfærdsteknologiske løsninger i dagligdagen er med til at øge livskvaliteten, trivsel og motivationen hos brugeren, samt skabe tryghed.

# data[].attributes.body
deformiteter i fingre leddene.

# data[].attributes.body
Mindske vrid og anden overbelastning af hænder og skuldre.

# data[].attributes.body
Følelsen af at være selvhjulpen.

# data[].attributes.body
Udvælgelse - Dialog med Birthe, samt faglig vurdering og vejledning, og motivation.
hvad er Birthes ønsker og behov.
Anskaffelse - Kontakt kommunen for at søge om hjælpemidlet, mulighed for egenbetaling.
Vedligeholdes - søg information på evt HMIbasen omkring vedligeholdes, samt brugen af hjælpemidlet, giv vejledning til Birthe og pårørende omkring vedligeholdes af hjælpemidlet.
Evaluering - har hjælpemidlet den ønskede virkning, ja/nej- hvorfor?

# data[].attributes.body
Telemedicin for borgeren med KOL, skal give en øget tryghed og være med til at skabe bedre sammenhæng mellem sektorerne.
I borgerens eget hjem, kan borgeren selv udføre de forskellige målinger, som så sendes ind og registreres hos sygplejersken.
Målgruppen for telemedicin for borgere med KOL er borgere med meget svær KOL, som kan have svært ved at komme op til egen praktiserende læge, grundet åndenød, som kan resultere i angst, via den telemedicinske hjemmemonitoring møder det sundhedsfaglige personale borgeren i deres eget hjem, i deres egen hverdag, som kan være med til at skabe tryghed, mestring af sygdom og livssituation, samt at der ikke bliver brugt unødig energi på transport.
Ved at der arbejdes i den rehabiliterende tankegang, via telemedicinske tilbud er målet at borgeren bliver i stand til at varetage og forstå egne målinger.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
For første gang nogensinde er alle landets kommuner og regioner gået sammen om et fælles udbud af telemedicin, som netop er offentliggjort.

Det gælder et landsdækkende udbud af telemedicinsk infrastruktur til borgere med KOL. Udbuddet, der netop er offentliggjort, har en tocifret millionværdi.

Løsningen skal give sygdomsramte borgere øget tryghed og være med til at skabe en bedre sammenhæng mellem sektorerne på tværs af kommunegrænser.

Landets 98 kommuner og 5 regioner er repræsenteret ved organisationen FUT - Fælles Udbud af Telemedicin - som har ansvaret for at gennemføre de to fælles udbud af henholdsvis telemedicinsk infrastruktur og it-løsninger til KOL-borgere på tværs af landet.

FUT har allerede afholdt et informationsmøde for leverandører i København.

- I løbet af de sidste 10 år har vi set, hvordan lokale telemedicinske pilotprojekter er poppet op rundt om i landet, det har givet os erfaring at stå på. Og Danmark er på forkant her. Skal vi beholde førerpositionen, er tiden nu kommet til at udvikle én national løsning, der kan skabe sammenhæng og volumen. Vi er derfor meget stolte af, at der nu er opbakning fra samtlige kommuner og regioner om udviklingen af én fælles telemedicinsk infrastruktur på tværs af sundhedssektoren, siger den ene halvdel af formandskabet for Fælles Udbud af Telemedicin Mette Harbo, og hun fortsætter:

- Den fælles løsning fremtidssikrer udbredelsen af de telemedicinske løsninger og styrker sammenhængen og samarbejdet i sundhedssektoren.

Med den nationale udbredelse af telemedicin er ønsket, at borgere med KOL oplever tryghed i behandlingen, en forøget livskvalitet, større fleksibilitet og frihed i hverdagen, samt at borgerne indlægges færre gange.

Denne vision skal FUT være med til at indfri. I første omgang skal infrastrukturen anvendes til den telemedicinske hjemmemonitorering af borgere med KOL.

På sigt er det planen, at telemedicinske løsninger for andre sygdomsområder kan rulles ud i hele landet ved hjælp af den samme infrastruktur.
Ét nationalt motorvejsnet
Den fælles telemedicinske infrastruktur skal være det motorvejsnet, der kobler telesundhedsløsninger sammen på tværs af landet.

Og forventningerne er høje:

- Målsætningen er, at vi kun skal bygge infrastrukturen én gang, men at vi derefter løbende kan køre forskellige telemedicinske løsninger ud i landet på samme motorvej. Vi ønsker kun én måde at modtage og opbevare telemedicinske data på i hele sundhedsvæsenet. Det skal bidrage til et nært og tæt samarbejdende sundhedsvæsen. Motorvejen skal samtidig understøtte en flerleverandørsstrategi, hvilket betyder, at vi ikke bliver afhængig af én leverandør - it-løsninger fra forskellige leverandører skal alle frit kunne benytte infrastrukturen, siger Christian Boel, der udgør den anden halvdel af formandskabet for FUT.
Klar til implementering i 2019
Kommunernes og regionernes økonomiaftaler for 2016 om national udbredelse af telemedicin til borgere med KOL stiller store krav til den telemedicinske infrastruktur.

Planen er, at kommuner og regioner fra 2019 skal kunne tilbyde telesundhedsydelser til borgere med KOL, uanset hvor I landet de befinder sig.

Udbuddet kører derfor efter en ambitiøs tidsplan - og valg af leverandør forventes afsluttet i sommeren 2018.

- En stor milepæl er nu nået med offentliggørelsen af det første udbud. Vi glæder os til at offentliggøre det andet telemedicinske udbud midt i december, udtaler Mette Harbo.
Vis os, hvad vi kan
For at udnytte leverandørernes erfaringer og kompetencer, har FUT valgt at indgå i en konkurrencepræget dialog med markedet under udbuddet.

Det skal være med til at sikre, at tilbudsgiverne sætter den allerhøjeste barre for, hvad de kan tilbyde.

- Vis os, hvad I kan. Dét er vores invitation til leverandørerne. I foråret 2018 udpeges tre leverandører til at komme med deres bud på den endelige løsning. Vi gør det for at markedet kan fortælle os, hvad der er muligt. Vi vil gerne aktivere deres ekspertise. Så nu er kampen om de tre pladser sat i gang, siger Christian Boel.
Lungeforeningen sidder med
Direktør Anne Brandt i Lungeforeningen glæder sig over at sidde med i styregruppen for udbuddet af telemedicin i to af de fem regioner med tilhørende kommuner.

Hun oplever, at der på alle måder arbejdes meget hårdt for nu at lykkes med at sætte KOL patienten i centrum - og særligt ud fra en fælles vision for et sammenhængende sundhedsvæsen.

- Det kommende telemedicinske tilbud til KOL-patienter har nået en utrolig vigtig milepæl ved det nationale udbud. Opbakningen til at bygge én fælles telemedicinsk infrastruktur på tværs af sundhedssektoren kommer til at gøre en stor forskel for KOL-patienter. Jeg er ikke i tvivl om, at telemedicin vil kunne bidrage til både forøget livskvalitet, større fleksibilitet og forhåbentligt færre indlæggelser for KOL-patienter i Danmark, siger Anne Brandt.
Om FUT
FUT står for Fælles Udbud af Telemedicin og er den organisation, der har ansvaret for at gennemføre to fælles udbud af telemedicinske løsninger til KOL-borgere på vegne af landets 98 kommuner og 5 regioner. Forventningen er, at den telemedicinske infrastruktur og de telemedicinske løsninger er klar til drift i midten af 2019.

Se Fælles Udbud af Telemedicin (FUT) på Digitaliseringsstyrelsens hjemmeside

Læs mere
Lungeforeningens medlemsblad Lungenyt med tema om telemedicin
Borgergruppemøde hos Lungeforeningen
Lungeforeningen har sammen med programledelsen for udbredelsen af telemedicinsk hjemmemonitorering i hovedstaden nedsat en borgergruppe, der kan være med til at sikre, at udbredelsen opfylder borgernes behov, krav og ønsker.

Det kan fx være i forbindelse med afprøvning af de telemedicinske it-løsninger og udstyr, så vi sikrer, at det er nemt at anvende, eller det kan være input til udviklingen af den vejledning, som borgerne får, når de begynder på telemedicin.

Kontakt Ida Corina Jahn på e-mail icj@lunge.dk hvis du vil høre mere
Kort om telemedicin
Telemedicin - eller telemedicinsk hjemmemonitorering - går konkret ud på, at borgere (i dette tilfælde borgere med KOL), får udleveret en tablet, måleudstyr (til måling af blodet iltindhold, puls og vægt) og løbende skal foretage en række målinger derhjemme.

Cirka to gange om ugen skal borgeren indsende målinger, som den kommunale sygeplejerske gennemgår og vurderer.

Hvis målingerne viser, at der er tegn på forværring af borgerens KOL, vil den kommunale sygeplejerske kontakte borgeren og eventuelt hospitalet. På den måde kan forværringer tages i opløbet og borgeren kan undgå indlæggelse.

Inden den telemedicinske hjemmemonitorering går i gang, vil borgeren få en grundig oplæring i at bruge udstyret og i at aflæse og forstå måleværdier. Erfaringer fra andre forsøg med telemedicin viser, at der kun er meget få borgere, der ikke synes at de kan bruge det tekniske udstyr og lave målingerne selv.

Mange borgere oplever derimod, at telemedicin giver en stor tryghed, fordi de løbende målinger og dialog med den kommunale sygeplejerske giver et bedre overblik og forståelse for KOL-sygdommen. Bl.a. ved at få større indblik i, hvad de enkelte målinger betyder og hvilke symptomer, der er tegn på forværring.

Det er borgerens praktiserende læge eller det lungeambulatorium, som borgeren er tilknyttet, som kan henvise til telemedicin. I første omgang vil telemedicin blive tilbudt til borgere med meget svær KOL i hovedstadsregionen.

Det er forsat den praktiserende læge og lungeambulatoriet, der har behandlingsansvaret, mens den kommunale sygeplejerske har monitoreringsansvaret (det vil sige følge og vurdere de målinger, som borgeren løbende indsender - og reagere, hvis der er tegn på forværring af sygdommen).
Baggrund for udbredelsen
Det er aftalt mellem alle landets 98 kommuner, 5 regioner og staten, at telemedicinsk hjemmemonitorering skal udbredes til borgere med KOL inden udgangen af 2019.

Udbredelsen er organiseret i 5 landsdelsprogrammer, der hver især har ansvaret for den lokale forberedelse og planlægning. Landsdelsprogrammet for hovedstaden omfatter således alle 29 kommuner og Region Hovedstaden.

Kontaktoplysninger til FUT
Christian Boel
Koncerndirektør i Region Midtjylland og regional formand for FUT
Telefon: 2374 9162
E-mail: christian.boel@stab.rm.dk

Mette Harbo
Digitaliseringschef, Københavns Kommune og kommunal formand for FUT
Telefon: 51 24 08 98
E-mail: E84W@suf.kk.dk

# data[].attributes.attachment_link.description
For første gang nogensinde er alle landets kommuner og regioner gået sammen om et fælles udbud af telemedicin, som netop er offentliggjort. Det gælder et landsdækkende udbud af telemedicinsk infrastruktur til borgere med KOL. Udbuddet, der netop er offentliggjort, har en tocifret millionværdi.

# data[].attributes.body
Fordele:
Professionel hjælp.
Hurtig adgang.
Intet behov for fysisk fremmøde.
Tryghed i behandlingen.
Mere energi.
Forståelse for egen sygdom.
Ulemper:
Forkert brug af målingsudstyret, som kan give ukorrekte resultater.
Betjening af udstyr.
Fejlkommunikation.
Risiko for selvisolation.
Ikke mulighed for at se personen fysisk.

Brug af telemedicin i behandlingen af patienter med KOL - YouTube
Sundhedsfaglig organisering - Region Midtjylland (rm.dk) (Kort video)

# data[].attributes.headline
Hovedpointerne i strategierne og målsætningerne. 

# data[].attributes.subject
Hovedpointerne i strategierne og målsætningerne. 

# data[].attributes.body
Frigøre tid i både kommuner og regioner.
Effektivisere behandlingen.
Forbedre kvaliteten af behandlingen.
Skabe større sammenhæng for borgeren, bedre inddragelse.
Skabe øget tryghed for borgeren.

# data[].attributes.body
Ensartet indsats på tværs af kommuner og regioner.

# data[].attributes.headline
Hvad er moralen i at anvende GPS hos den demente borger?

# data[].attributes.subject
Hvad er moralen i at anvende GPS hos den demente borger?

# data[].attributes.body
Vi har en borger med begyndende demens, det kommer til syne ved at borgeren har fået sværere og sværere ved at orientere sig i sit eget nærområde, og det er så her velfærdteknologiske løsninger kommer ind i billedet.

For med tiden er der kommet mere og mere fokus på brugen af teknologien i arbejdet med ældre borgere med funktionsnedsættelser, det kan være en fysisk funktionsnedsættelse som kan ses med det blotte øje, og det kan være en mere skjult funktionsnedsættelse, altså en kognitiv funktionsnedsættelse som ikke altid kan ses. Ude i mit virke som social og sundhedsassistent elev støder jeg ofte på velfærdsteknologiske løsninger, som skal understøtte borgerens livsføring, samt være en hjælpende hånd til personalet, og skabe tryghed for de pårørende. Og det er så her vi kommer tilbage til vores kære ældre borgere med begyndende demens, for her kan det være en sikkerhed og ikke mindst en trykhed at give en GPS, men for hvem er det en sikkerhed og tryghed, borgeren? en datter? eller personalet, og hvor er moralen og etikken i det?

det rigtige ville jo være at give den her dame en GPS for at pårørende og personale, har mulighed for at finde hende, hvis hun fare vild, det vil dermed også kunne give en tryghed for pårørende, og skabe sikkerhed for borgeren.

Men hvad tænker borgeren selv? der er flere scenarier man kan komme ud for i sådan en situation.

1. borgeren med demens, kan efter dialog godt forstå brugen af en GPS lige netop fordi den skaber sikkerhed og tryghed omkring hendes færden, og fordi hun udviser compliance omkring sin sygdom.
2. Borgere har ingen sygdomsindsigt, og synes godt selv hun kan finde rundt, men fare alligevel vild, men da borgeren ikke har givet accept til at vi som personale må påsætte en GPS, kan vi ikke nå og gribe situationen. her sidder pårørende tilbage utrygge, og der er ingen sikkerhed for borgeren.
3. Borgeren med demens, ønsker at personalet går en tur med hende, for hun ved godt at hun ikke kan finde helt rundt mere, men personalet har ikke tid.

Hvilket scenarie snakker mest til moralen, det synes jeg selv 3 scenarie gør, dog er der ofte ikke tid til at gå de her ture, og det påvirker en, her skal der findes ud af hvordan tiden kan skabes.

Hvad mener i om brugen af velfærdsteknologien i hverdagen?

For mig betyder brugen af velfærdsteknologiske løsninger både positivitet, i og med at de går ind og letter arbejdsgangen på nogle områder, samt giver livskvalitet til brugeren af dem, men jeg synes også at der kan være negativitet ved brugen af dem, da de på nogle punkter går ind og erstatter den mellemmenneskelige kontakt.

Hvordan ville du have det med hvis din pårørende fik en GPS?

# data[].attributes.body
Tilbyder e-lærings kurser, både til patienter og pårørende.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Digital Patientuddannelse var et 3-årigt projekt (2015 - 2017) støttet af det daværende Ministeriet for Sundhed og Forebyggelses partnerskabspulje Sundere liv for alle.

I projektperioden blev der udviklet to digitale patientuddannelser Lev Livet med diabetes, målrettet borgere med diabetes 2, og Lev Livet med hjertesygdom.

Den digitale patientuddannelse guider borgerne til et bedre liv med deres kroniske sygdom via e-læring som selvstudie og online undervisning i form af webinarer. Borgerens egne målsætninger og behov er centrale for indsatsen og fokus er på at understøtte mestring af egen sygdom.

Projektet var det første delprojekt under Det Digitale Sundhedscenter og er efter projektperioden overgået til drift.

For mere information kontakt

# data[].attributes.attachment_link.title
Digital Patientuddannelse - Det Digitale Sundhedscenter

# data[].attributes.attachment_link.description
Digital Patientuddannelse Digital Patientuddannelse var et 3-årigt projekt (2015 - 2017) støttet af det daværende Ministeriet for Sundhed og Forebyggelses partnerskabspulje Sundere liv for alle. I projektperioden blev der udviklet to digitale patientuddannelser Lev Livet med diabetes, målrettet borgere med diabetes 2, og Lev Livet med hjertesygdom.

# data[].attributes.body
Bruges mere og mere, til at samle fællelsskaber, alt fra ensomhed til kronisk syge.