# data[].attributes.body
• Vaavlit leidub looduses nii ehedalt kui ka

ühendite koostises ( FeS₂, PbS)
• Ohku saastavaid gaasilisi väävliühendeid (H₂S, SO₂) vöib eralduda vulkaanipurskel

# data[].attributes.body
Element asub VIA rühmas, kolmandas perioodis, aatomnumber on 16

# data[].attributes.body
•Väävlil on kaks tuntud allotroopi - rombiline

väävel ning monokliine väävel. Looduses

leidub enamasti rombilist väävlit, kuna see on

köige püsivam väävli allotroop ning köik

teised väävli allotroobid muutuvad seistes

rombiliseks väävliks.

• Väävli sulamistemperatuur soltub väävli

puhtusest, kuid enamasti on ta vahemikus

110-120 °C. Väävli edasisel sulatamisel

muutub ta kuskil 150 °C juures pruuniks,

praktiliselt tahkeks aineks.

# data[].attributes.body
•Väävel võib olla nii redutseerijaks kui ra oksüdeerijaks
•Okaüdatsiooniaste on -2
•Toatemperatuuriga reageerib ainult elavhõbega.

# data[].attributes.body
•2H ₂ S   +   O ₂    →   2S    +   2H ₂ O
•2H ₂ S  +  SO ₂   →   3S   +  2H ₂ O

# data[].attributes.headline
Tuntumad ühendid, nende saamime, kasutamine

# data[].attributes.subject
Tuntumad ühendid, nende saamime, kasutamine

# data[].attributes.body
•Väävli tuntumad ühendid oksüdatsiooniastmes IV on vääveldioksiid SO₂ ja väävlishape H₂SO₃.
•Vääveldioksiidi saadakse väävli põletamisel

S + O2 → SO₂

•Tekkiv SO₂ on mürgine ja väga terava lõhnaga värvusetu gaas, mille vees lahustumisel tekib väävlishape:

SO₂+ H2O ⇆ H₂SO3

# data[].attributes.body
• Antikehade moodustamiseks, kus ta osaleb mitmesuguste kehavõõraste ühendite kahjutuks tegemisel.

• Väävel tagab liigeste, naha ja veresoonte elastsuse.
•Vaavel on oluline bioelement, ta kuulub
valkude koostisesse

# data[].attributes.body
• See on leitud aminohapete (tsüsteiin ja metioniin) ja valkude vahel.
• Väävliühendid mõjutavad ka teie lõhnatundlikkust.
• pärineb peamiselt vulkaanidest. Kuigi enamikus keemilistest elementidest esineb vaid ühendites, on väävel üks suhteliselt vähe elemente, mis esinevad puhtal kujul.

• Toatemperatuuril ja rõhul on väävel kollane tahke aine. Seda näeb tavaliselt pulbrina, kuid see moodustab ka kristallid.