# data[].attributes.body
Francuska je bila podijeljena na tri staleža:
1.stalež- plemići
2.stalež- svećenici
3.stalež- građani, trgovci, kmetovi, obrtnici...

# data[].attributes.body
Francuskom je vladao kralj Luj XVl.
Žena francuskog vladara bila je kraljica Marija Antoaneta koja je bila kći habsburške vladarice Marije Terezije.

# data[].attributes.body
Zbog ratovanja i raskošna života uvelike se povećao dug te je država došla do ruba propasti. Nakon čega je kralj od državnih staleža zatražio odobrenje za uvođenje novih poreza. Kako bi zastupnika u trećem staležu bilo podjednako kao u prva dva kralj je udvostručio broj zastupnika trećeg staleža koji je u tome vidio mogućnost popravljanja svog položaja. Zbog načina glasanja, svaki stalež jedan glas, interesi prvih dvaju staleža su se podudarali te su oni odluke donosili sebi u korist i na štetu trećeg staleža. Zbog čega su pripadnici trećeg staleža zatražili da se ubuduće glasa pojedinačno kako bi oni došli do izražaja.

# data[].attributes.body
Zbog odbijanja prijedloga, treći stalež se u lipnju 1789. odlučuje proglasiti narodnom skupštinom. Nakon pridruživanja djela plemstva i većine svećenstva proglasili su se Ustavotvornom skupštinom koja je trebala donijeti novi Ustav (temeljni državni zakon). Zbog zabrinutosti kralja i ostatka povlaštenih staleža počeli su pripremati nasilno rušenje Ustavotvorne skupštine.

# data[].attributes.body
14. srpnja 1789. osvajanjem Bastille počinje Francuska revolucija.
Bastille- tvrđava, zloglasni zatvor i simbol kraljeva apsolutizma
Uvedena je Deklaracija o pravima čovjeka i građanina. Najvažnija misao Deklaracije je da se ljudi rađaju slobodni te da bi pred zakonom svi trebali biti jednaki.

# data[].attributes.body
Prije proglašenja ustava skupština je donijela mnoge odluke koje su promijenile francusko društvo. Ukinuti su feudalizam i nasljedno plemstvo, crkvena se dobra proglašavaju nacionalnom imovinom, redovničko svećenstvo je ukinuto...
Ustavotvorna skupština je donijela Ustav kojim je Francuska proglašena ustavnom monarhijom u rujnu 1791. Kralj i Skupština od tada dijele vlast. Ustav je potvrdio ravnopravnost građana pred zakonom što znači da puna ravnopravnost nije ostvarena te da su puno biračko pravo imali samo bogati a ženama i siromašnijim građanima je i dalje bilo uskraćeno. Interese siromašnijih građana zastupali su jakobinci koje je vodio Maximilian Robespierre. Zauzimali su se za ukidanje monarhije i proglašenje republike te opće pravo glasa dok su se žirondinci protivili općem pravu glasa. Oni su zastupali interese bogatijih građana.

# data[].attributes.body
Zabrinutost europskih vladara, pogotovo onih koji su vladali apsolutistički, stvarale su revolucionarne promjene. Zbog toga je došlo do planiranja obnove starog poretka u Francuskoj koje je podupirao i sam Luj XVl. Dvor je gurao Francusku u rat te je u travnju 1792. kralj u skupštini predložio rat Austriji. Europski ratovi će završiti tek 1815. godine. Habsburška i pruska došle su nadomak Parizu. Zbog sumnje da kralj surađuje s protivničkim silama udaljen je s prijestolja. Općim pravom glasa izabrana je nova skupština Narodni konvent. Konvent je ukinuo kraljevstvo i Francusku proglasio republikom u rujnu 1792. godine. Zbog dokumenata koji su se nalazili u tajnom željeznom ormaru i potvrdili kraljeve tajne veze s neprijateljima kralj je osuđen na smrt.

# data[].attributes.body
U lipnju 1793. jakobinci preuzimaju vlast. Imali su bolje organiziranu obranu te su uveli teror (strahovladu). Svoje protivnike su zatvarali te ih bez milosti osuđivali na giljotinu (napravu za provođenje smrtne kazne odsijecanjem glave).

# data[].attributes.body
Jakobinci gube gotovo 40 000 ljudi, među njima i kraljicu Mariju Antoanetu te zbog uvođenja strahovlade gube potporu naroda. Vlast ponovno preuzimaju žirondinci. Novim ustavom izvršna je vlast povjerena Direktoriju, vladi petorice koja je zajednički upravljala zemljom.