# data[].attributes.body
הומור התקיים בכל הגטאות ובכול תחומי החיים רוב ההומור התרכז בבדיחות שסופרו בין חברים אך לעיתים גם התקיימו הופעות הומוריסטיות.
הבדיחות היו בשלושה ז'אנרים מרכזיים:  הומור עצמי, הומור שחור והומור שקשור לאוכל

זה לא מפתיע מיכוון שהומר הוא מנגנון התגוננות כנגד סיטואציות מאיומות כמו השואה.
דוגמה להומור בשואה מצאנו בסיפור של ניצולה שועה אושביץ בו היא צוחקת על התיספורת החדשה שלה:
https://digitalcommons.denison.edu/cgi/viewcontent.cgi?article=1066&context=religion
עמוד 4

# data[].attributes.attachment_caption
(ציור שצויר על ידי ילד בגטו, בתיור אפשר לראות את משפחתו של הילד יושבים לאורחת שישי)

# data[].attributes.headline
ציור בגטו (אופק)

# data[].attributes.subject
ציור בגטו (אופק)

# data[].attributes.body
הרבה מהציורים שציורו בגטו שנמצאים ברכשינו כיום הם הם ציוריי ילדים. הרבה מהציורים מראים חיים חלומיים שלא היו ניתנים להשגה לילדיי הגטו, אך בכל ציור ניתן ליראות דיפיכציה אפלולית מסוימת, כמו הרקע החום והדעוך בציור הנ"ל לעומת חדר מטבח מפואר או דבר בסגנון מה שיכול להעיד על מצבם הנפשי של הילדים.

# data[].attributes.headline
עיתונות בגטו אביב ויאיר שיש לו יום הולדת

# data[].attributes.subject
עיתונות בגטו אביב ויאיר שיש לו יום הולדת

# data[].attributes.body
אנו בחרנו בעיתונות בגטו, בגטואות היה את עיתון "זקן היהודים" ובגטו ליצמנשטט את "עיתון הגטו" בגטו לודז', את עיתון הגטו הוציא לאור בן אדם יהודי בשם מרדכי - חיים רומקובסקי.
עיתון הגטו מסר מידע לתושבי הגטו על כל המתרחש בגטו להסביר לתושבים בדיוק מה מותר לעשות בגטו ומה אסור.
עיתון הגטו יטיל אור על כל הבעיות בעניין תזונה, עבודה וכו'.
העיתונות בגטו מפתיעה מכיוון שנראה שאין שום אינטרס לנאצים שהיהודים יהיה חופש ביטוי וידעו מה קורה מסביבם ובעולם שבחוץ.

# data[].attributes.body
סגנון מוזיקלי חשוב מאוד בגטאות היה שירי מחאה, ששרו הרבה ברחובות, למנגינות של שירים אחרים. בנוסף, חלק מהמוזיקה בגטאות הייתה מוזיקה יהודית מסורתית או דתית ששרו בשבת או בחגים.

בהרבה גטאות היו הופעות, בגטאות מסוימים היו מקהלות ובגטו וורשה למשל היו הופעות שכללו כ80 מוזיקאים.

בגטו טרזין גרו מוזיקאים רבים, והחיים התרבותיים פרחו. בנוסף, התנאים בגטו היו יחסית טובים והנאצים השתמשו בסביבה זאת להראות לעולם שהחיים בגטאות סבילים ומעבר.

# data[].attributes.headline
תיאטרון בגטו- אביגיל ונעמי ש

# data[].attributes.subject
תיאטרון בגטו- אביגיל ונעמי ש

# data[].attributes.body
בגטו וילנה שבליטא עודדו התפתחות תיאטרון. ב-26 באפריל 1942 נפתח בגטו תיאטרון בשם "אולם העירוני הקטן", בהצגות שהוצגו עיקר הצופים היו אנשי היודנראט והמשטרה, אומנים, סופרים ואנשי תרבות נוספים. בתאטרון היו הצגות רבות שכללו נושאים נרחבים ומגוונים, התאטרון פעל עד סגירת גטו וילנה.

# data[].attributes.headline
מוסיקה בגטאות- טליה עידו בלי י

# data[].attributes.subject
מוסיקה בגטאות- טליה עידו בלי י

# data[].attributes.body
בגטאות המוסיקה ביטאה את הרגשות והמחשבות של אנשי הגטו וחיברה בניהם וליכדה אותם בהבנה שהם חווים את אותו הדבר. השירים הביאו גם תקווה ונחמה לאנשים. בגטו לודז' זמרי רחוב הלבישו מילים חדשות לשירי עם קיימים ודרכם תיארו את חיי הגטו וכך גם בשאר הגטאות כמו וילנה, שאוולי וקובנה. מלחינים ומשוררים בגטו ביטאו את עצמם ואמרו מה שהם לא יכולים להגיד בחיים האמיתיים דרך המוסיקה שלהם. וכך השמיעו את קול היהודים , כאבם ותסכולם בשל המצב.

# data[].attributes.attachment_link.title
ילד באקורדיון בשואה

# data[].attributes.headline
ספרות בגטאות - עלמא ונעמי פדן

# data[].attributes.subject
ספרות בגטאות - עלמא ונעמי פדן

# data[].attributes.body
הספרות שנכתבה על ידי יהודי הגטאות מהווה מקור מרכזי להבנת החיים בגטאות.
ספרות שימשה אמצעי לביטוי עצמי, שלא אופשר בצורה פומבית בגטאות. יהודים רבים ניהלו יומנים אישיים וכתבו מכתבים, בהם הם תיעדו את התחושות, את המחשבות, את הפחדים ואת הזוועות שהם חוו. בנוסף נכתבו בגטאות קטעי שירה, שירי ערש ועוד. חלק עיקרי מהספרת בגטו נספה ביחד עם היהודים במחנות ההשמדה. כל הכתיבה נעשתה בצורה חשאית, ולעיתים בהיעדר נייר כתיבה, על פתקים זעירים.

# data[].attributes.headline
אמנות בגטו טרזין- רותם ומיה

# data[].attributes.subject
אמנות בגטו טרזין- רותם ומיה

# data[].attributes.body
בגטו טרזין, אמנות ובעיקר ציור ורישום היה חלק גדול מחייהם של היהודים שגרו בו. היהודים התבקשו לבצע את רישומי הבניה והדוחות של הנאצים ואף קיבלו ציוד בסיסי ויכלו לצייר.
האמנות עזרה ליהודים להוריד מהלחץ והאימה של החיים בגטו. בזכות האמנות, יהודים יכלו ליצור ולתעד את כל מה שקרה בגטו ויצרו עדויות שעוזרות לחוקרים גם בימינו להמשיך לחקור ולהבין על גטאות ועל השואה.
מצד אחד לא הופתענו שהייתה אומנות בגטו מכיוון שאומנות היא מקום לברוח אליו כשקשה אבל מצד שני זה לא מובן מאליו שהגרמנים יאפשרו ליהודים ליצור ולהביע את דעתם בעזרת אומנות בתקופה זו.

# data[].attributes.headline
גטו טרזינשטט שימש כמחנה ריכוז ליהודים במלחמת העולם השנייה הוא מוקם במחוז לאבם שבצכיה. בתוך הגטו הייתה ליגה כדורגל הנקראת ליגת טרזין. הליגה הוקמה כדי לגרום לחיי תרמבות וספורט בתוך חומות הגטו המגרש היה חצרה המרכזית של הגטו הקבוצות הורכבו מהאסירים היהודים גם מבוגרים וגם צעירים. הרבה המהשחקנים בשלב כלשהו הועלו על רכבות לאושוויץ אבל זה לא הפריע לאחרים להמשיך לשחק. הליגה הונצחה רבות בהמון תערוכות ואיפלו משחקי הנצחה שוחקו. 

# data[].attributes.subject
גטו טרזינשטט שימש כמחנה ריכוז ליהודים במלחמת העולם השנייה הוא מוקם במחוז לאבם שבצכיה. בתוך הגטו הייתה ליגה כדורגל הנקראת ליגת טרזין. הליגה הוקמה כדי לגרום לחיי תרמבות וספורט בתוך חומות הגטו המגרש היה חצרה המרכזית של הגטו הקבוצות הורכבו מהאסירים היהודים גם מבוגרים וגם צעירים. הרבה המהשחקנים בשלב כלשהו הועלו על רכבות לאושוויץ אבל זה לא הפריע לאחרים להמשיך לשחק. הליגה הונצחה רבות בהמון תערוכות ואיפלו משחקי הנצחה שוחקו. 

# data[].attributes.headline
קונדיטוריה בגטו-אלמוג 

# data[].attributes.subject
קונדיטוריה בגטו-אלמוג 

# data[].attributes.body
בסתיו 1941 החל גירושם לגטו לודז' של כ-17,000 יהודים מגטאות סמוכים. באותה תקופה הגיעו לגטו לודז' עשרות אלפי יהודים שגורשו מגרמניה. הצפיפות ומצוקת הרעב בגטו גברו, ומחירי הלחם עלו. היהודים שגורשו מגרמניה הביאו עמם מעט רכוש וכסף, וכך יכלו לשלם מחירים גבוהים יותר על מוצרי מזון, מה שהקשה על אוכלוסיית הגטו המקומית. לאחר תקופה קצרה אזלו דברי המאפה. הלחם היה יקר המציאות, ומחירו המשיך לעלות.
לרגל ביקוש גדול לחמין, הופעלו בנובמבר מאפיות מיוחדות לשם כך. המאפיות – 9 במספר – אופות את החמין לא רק לשבתות אלא גם בימי חול. את החידוש הזה קיבלה האוכלוסיה בסיפוק רב.
הספקת המזון ב-1940-1939 הייתה סבירה יחסית. מאפיות יהודיות המשיכו לקבל קמח לאפייה עד מרס 1940, ובאטליז יהודי מקומי נמכר בשר סוס שסיפקו הגרמנים.

# data[].attributes.headline
ספורט בגטו - אלרואי

# data[].attributes.subject
ספורט בגטו - אלרואי

# data[].attributes.body
בגטו טרזינשטט שהיה נמצא בצ'כיה הוקמה ליגת כדורגל בשם ''ליגת טרזין'', 1942 - 1944.
הליגה התארגנה כחלק מהניסיון לקיים חיי תרבות בתוך חומות הגטו, בליגה השתתפו שחקנים מעל גיל 18.
האסירים היהודים שהיו חיים בגטו איתרו בין החומות מגרש ספורט למשחקי כדורגל המגרש היה נמצא בחצר הקסרקטין ''דרזדן'' (עיר הבירה של מדינת סקסוניה שבגרמניה) ובכל יום ראשון התכנסו אלפי יהודים בשביל לצפות במשחקי הכדורגל.
זה לא כלכך מפתיע שהתקיימו משחקי כדורגל בגטו מכיוון שהיהודים בגטו חיפשו כל מיני דברים בשביל להעביר את הזמן. מצד הנאצים, היה להם אינטרס שמשחקי הכדורגל התקיימו מכיוון שהם רצו להראות לעולם בחוץ שהחיים בגטו אינם קשים.

# data[].attributes.attachment_caption
(עובד יהודי בבית מלאכה לייצור בובות בגטו וורשה)

# data[].attributes.headline
מלאכת ידיים בוורשה (מייקל וחושן)  

# data[].attributes.subject
מלאכת ידיים בוורשה (מייקל וחושן)  

# data[].attributes.body
בוורשה , הוקם בית מלאכה בשנת 1941 , שבו הכריחו יהודים להכין דברים שונים בשביל הצבא הנאצי ואזרחי גרמניה כגון נשקים , תחמושת, אוכל, בובות לילדים , בגדים וכדו'. היו הרבה שעשו עבודה זו כנגד רצונם אבל כן היה אנשים שזה היה המקצוע שלהם גם לפני הגטאות, והתייחסו לזה ככאילו הם "שוב בבית".

# data[].attributes.headline
הנחיות משימת חקר קצרה בזוגות/יחידים:

# data[].attributes.subject
הנחיות משימת חקר קצרה בזוגות/יחידים:

# data[].attributes.body
1. בחרו תחום כלשהו (דוגמאות: ספורט, מדע, מלאכת יד, אמנות, טכנולוגיה, עיתונות, תיאטרון, מוסיקה, צילום, קולנוע, ציור, ספרות....)
2. נסו לגלות האם וכיצד התקיים בגטו מסוים
3. כתבו פוסט ובו המידע הבא: התחום הנבחר, באיזה אופן התקיים בגטו, באיזה גטו או גטאות התקיים, האם זה מפתיע ומדוע.
4. הוסיפו לפוסט תמונה/ציור/סרטון.