# data[].attributes.body
Mestitserne er et folkefærd der opstod da indianernes kultur og europæernes kultur begyndte at smelte sammen.
Mestitserne overtog i løbet af tiden også flere af indianernes elite poster, og derved mistede indianerne flere og flere af deres privilegier.

# data[].attributes.body
Spanierne rejste til aztekerriget, og ville overtage deres område samt konvertere dem til kristendommen

# data[].attributes.body
Aztekerkrigernes hersker Moctezuma dør under konveteringen af aztekerne som følge af erobringen af aztekerriget

# data[].attributes.body
Efter Moctezumas død overgav beboerne i Texoco sig til Spanierne.

# data[].attributes.body
Efter spanierne erobrede Texoco, var det muligt at rykke tættere på Tenochtitlan og derfor erobre det område også

# data[].attributes.body
Aztekerne lavede menneske ofringer, for de troede på at man skulle ofre et menneske for at se solen dagen efter. Menneskeofringerne øgede spaniernes lyst til at konvertere Aztekerne

# data[].attributes.body
Konverteringen tog lang tid og var en lang kamp

# data[].attributes.body
En spansk betegnelse for en godsejer, i en af kolonierne i de områder, spanierne erobrede. Normen var at deltagerne i erobringen, blev tildelt et stykke land og de derboende indianere som belønning for deres indsats.

Belønning = indianere + et stykke land
De indianere der bord på det stykke land man bliver tildelt, bliver altså hermed slaver.

Encomienda-systemet blev afskaffet i 1542, dette for at forhindre slave ligende  udnyttelse af indianerne.

Indianerne blev stadig benyttet til arbejde, men skulle fremover have løn for det.

# data[].attributes.body
En form for skat, som betales til herskeren i området.
Betales i form af arbejde eller varer.

Efter afskaffelsen af encomienda-systemet kunne der stadig opkræves tribut.

# data[].attributes.body
Kastesystemet indebærer, at hvert individ fødes ind i en bestemt socialklasse, og der er sjældent mulighed for social mobilitet, det vil sige at skifte til en anden kaste.
Den mexicanske befolkning blev med tiden inddelt i 53 forskellige ’kaster’ eller etniske grupper.

# data[].attributes.body
Folketællingen fra byen Huexotzinco (syd for Mexico By) er således på mere end 1.000 sider og nævner mere navnene på mere end 11.000 indianere, både mænd og kvinder.

På samme måde kan indianske testamenter give os et nøjagtigt indblik i, hvor meget visse indianere ejede, og hvordan de ønskede deres ejendele skulle fordeles efter deres død.

I folketællingerne kan vi også se, at de fleste personer er døbt, det vil sige de har fået et spansk-kristent fornavn, såsom Juan, Pedro, Diego, María og Juana.

# data[].attributes.body
Mestits-befolkningen var den hurtigst voksende, og kom til at udgøre en ny lavere middelklasse. I dag er 62 procent af Mexicos befolkning mestitser.

# data[].attributes.body
Spanierne havde etableret en handelsrute mellem Acapulco på Mexicos Stillehavskyst og Manila på Filippinerne (som administrativt hørte under Ny Spanien), og mange tusinde asiater, blandt andet filippinere, japanere og kinesere, kom til Mexico i løbet af 1500-tallet.

# data[].attributes.body
Målet med merkantilismen var at fylde kongens skattekammer med ædelmetaller og at styrke staten, ikke den enkelte borger.