# data[].attributes.headline
Для вихователів

# data[].attributes.subject
Для вихователів

# data[].attributes.body
https://numo.mon.gov.ua/shchoshche-dlya-vihovateliv

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Цей розділ присвячений тому, як вихователю забезпечити якісний дошкільний розвиток у садочку. Тут ви знайдете:

інтерактивний тест, завдяки якому ви дізнаєтеся, що у своїй роботі ви вже робите круто, а на які моменти треба звернути увагу;

класифіковану бібліотеку корисних матеріалів, що включає вебінари, брошури, посилання та поради від дитячих психологів та міжнародних організацій;

ECERS.

# data[].attributes.attachment_link.title
| ЩоЩЕ для вихователів

# data[].attributes.attachment_link.description
Цей розділ присвячений тому, як вихователю забезпечити якісний дошкільний розвиток у садочку. Тут ви знайдете: інтерактивний тест, завдяки якому ви дізнаєтеся, що у своїй роботі ви вже робите круто, а на які моменти треба звернути увагу; класифіковану бібліотеку корисних матеріалів, що включає вебінари, брошури, посилання та поради від дитячих психологів та міжнародних організацій; ECERS.

# data[].attributes.headline
«Гратися і не боятися»: Дієві поради для вихователів та батьків дошкільнят

# data[].attributes.subject
«Гратися і не боятися»: Дієві поради для вихователів та батьків дошкільнят

# data[].attributes.body
https://numo.mon.gov.ua/gratisya-i-ne-boyatisya

# data[].attributes.headline
ПІДТИМКА ДІТЕЙ В УМОВАХ ВІЙНИ

# data[].attributes.subject
ПІДТИМКА ДІТЕЙ В УМОВАХ ВІЙНИ

# data[].attributes.headline
Нормативно-правова база

# data[].attributes.subject
Нормативно-правова база

# data[].attributes.headline
На допомогу практичному психологу

# data[].attributes.subject
На допомогу практичному психологу

# data[].attributes.headline
ПТСР у дітей під час війни: ігри, техніки і вправи проти напруги

# data[].attributes.subject
ПТСР у дітей під час війни: ігри, техніки і вправи проти напруги

# data[].attributes.headline
Родина  і  війна

# data[].attributes.subject
Родина  і  війна

# data[].attributes.headline
Порадник для дорослих та малих

# data[].attributes.subject
Порадник для дорослих та малих

# data[].attributes.headline
10 жовтня – Де

# data[].attributes.body
10 жовтня – День психічного здоров’я

Всесвітній день психічного здоров’я відзначається з 1992 року, з ініціативи Всесвітньої федерації психічного здоров’я (World Federation for Mental Health). За даними ВООЗ, близько 450 мільйонів жителів планети страждають психічними захворюваннями, перелік яких зростає з кожним роком. За статистикою  в західних країнах кожна сьома людина є або параноїком / шизофреніком, або схильна до депресій і алкоголізму.

Метою Всесвітнього дня психічного здоров’я є скорочення поширеності депресивних розладів, шизофренії, хвороби Альцгеймера, наркотичної залежності, епілепсії, розумової відсталості, кількості вживання психотропних речовин і самогубств, питання і проблеми допомоги людям, що страждають на психічні розлади, поширення інформації про ефективні методи для профілактики, медичного лікування і запобігання щодо психічних відхилень, соціальної адаптації.

Зростанню захворюваності сприяють інформаційні перевантаження, політичні й економічні катаклізми в країні, а провісниками захворювань є стреси. Сучасне життя само по собі сприяє стресам: зміни в житті політичному, економічному, негаразди на роботі, та й просто поїздка в громадському транспорті призводять до того, що людина зі своїми стресами починає миритися, а так і до депресії недалеко. Стреси стали складовою частиною життя сучасної людини. Люди борються з ними, не замислюючись про те, що потрібно не боротися, а не допускати їх.

Всесвітній день психічного здоров’я  припадає на період воэнного стану нашоъ краъни, який різко змінив наше повсякденне життя. Психічне здоров’я має велику цінність, оскільки воно співвідноситься з самою суттю того, що робить нас людьми: тим, як ми взаємодіємо, спілкуємося, вчимося, працюємо і переживаємо страждання і щастя. Гарне психічне здоров’я допомагає людям виявляти нормальну поведінку, яка дозволяє забезпечити безпеку і здоров’я їх самих і навколишніх під час війни. Заходи щодо забезпечення доброго психічного здоров’я мають величезне значення для громадян нашої країни у боротьбі з ворогом і подальшого відновлення.

Для того щоб звести до мінімуму наслідки стресів важливо дотримуватися загальних рекомендацій щодо запобігання нервового перенавантаження: спорт і правильнее харчування. Збалансований раціон і помірне фізичне навантаження – запорука міцних судин, нервової системи і сильного імунітету;

·        глибокий сон не менше 7-8 годин. Сон сприяє швидкому відновленню організму, а відповідно, більшої стійкості до стресових ситуацій;

·        хобі, заняття за інтересом. Неодноразово доведено, що заняття улюбленою справою змушує організм виділяти «гормон радості»;

·        спілкування з цікавими і позитивними людьми. Позитивно налаштована людина заряджає оточуючих енергією, живлячи і себе, іінших;

·        уміння і можливість виговоритися. Шкідливо приховувати негативні емоції і замикатися в собі. Накопичені з року в рік образи, недомовленість, нерозуміння і стресс можуть вилитися в серйозні психічні розлади, наслідки яких можуть стати незворотними і фатальними.

# data[].attributes.headline
Психологічні мультики . Добірка Світлани Ройз.

# data[].attributes.subject
Психологічні мультики . Добірка Світлани Ройз.

# data[].attributes.headline
Презентація "Протидія насильству над дітьми"

# data[].attributes.subject
Презентація "Протидія насильству над дітьми"

# data[].attributes.headline
Посилання на методичні розробки

# data[].attributes.subject
Посилання на методичні розробки

# data[].attributes.attachment_link.title
Методичні розробки

# data[].attributes.headline
Діяльність ЗДО: навчаємось, втілюємо, відпочиваємо!!!

# data[].attributes.subject
Діяльність ЗДО: навчаємось, втілюємо, відпочиваємо!!!

# data[].attributes.headline
Методичні заходи онлайн

# data[].attributes.subject
Методичні заходи онлайн

# data[].attributes.headline
Супровід нов

# data[].attributes.body
Супровід новоприбулих дітей

У технології супроводу новоприбулих дітей «Сходинками адаптації» були враховані зазначені періоди адаптації. Окрім цього ми спостерігали й аналізували поведінку дітей ясельної групи, що дозволило виокремити й описати етапи адаптації дітей раннього віку до ДНЗ, характерні для більшості малят.

На першому етапі майже у всіх дітей спостерігаються ознаки нестабільності в емоційній сфері, психологічний дискомфорт. Мабуть, немає жодного малюка, який не страждав би через розлуку з рідними. Діти відмовляються від спілкування, іграшок, хворобливо реагують на розставання з батьками — плачуть, розлучаючись і зустрічаючись із ними. У групі поводяться неспокійно, часто вередують, постійно запитують про маму, просяться додому, можуть відмовлятися від їжі; буває так, що дитину нічим не можна заспокоїти. Заняття і групові ігри, організовані вихователем, дітей не цікавлять, вони не зауважують яскравих іграшок, які знаходяться у групі, віддаючи перевагу своїй улюбленій іграшці, принесеній із дому. До однолітків і вихователя ставляться байдуже або стороняться їх.

На другому етапі діти з безлічі незнайомих дорослих виділяють для себе вихователя. Вони починають реагувати на ласку і пропозиції погратися, звертаються до нього за допомогою і підтримкою, якщо виникають труднощі при виконанні режимних процедур або якщо щось не виходить. Малюки хочуть, щоб вихователь їх утішив, коли вони сумують за домівкою і за мамою: діти прагнуть постійного фізичного контакту, хочуть отримувати увагу й ласку, позитивну оцінку своєї діяльності, впевненість у тому, що батьки все-таки прийдуть. Дитина може постійно ходити за вихователем, який підбадьорює дитину, запевняє її, що мама обов'язково прийде, залучає малюка до своїх справ — просить допомогти прибрати іграшки або принести книжку, щоб почитати її з іншими дітьми. Як правило, діти охоче виконують такі прохання.

На третьому етапі діти починають користуватися іграшками, що є у групі, досліджувати незнайомі предмети й навколишнє оточення. Малюки активно привертають увагу вихователя, прагнуть залучити його до своєї діяльності, якщо виникають труднощі під час гри, звертаються за допомогою, відгукуються на пропозиції погратися разом. На даному етапі діти включаються у групові рухливі ігри й заняття.

На останньому етапі малюки починають цікавитися іншими дітьми, потребують спілкування з ними, прагнуть привернути до себе увагу товаришів, утримати її, посміхаються при зустрічі з ровесниками, заглядають в очі, пропонують іграшки. Діти починають гратися з однолітками, емоційно висловлюються, кривляються, наслідуючи інших, отримуючи задоволення від таких забав. З'являються вибіркові симпатії до певних дітей. Малюки починають помічати смуток, радість інших дітей, емоційно співпереживають, якщо комусь боляче.

Зазначені періоди адаптації проходять усі, хто прийшов у дитячий садок, але тривалість етапів у кожного інша. Дитина швидко й безболісно може адаптуватися до ДНЗ, а може надовго зупинитися на певному етапі.

Ступені адаптації

Залежно від тривалості адаптаційного періоду та поведінки дитини можна виділити різні ступені адаптації малюка до дошкільного закладу.

Легка (фізіологічна, природна) адаптація — поведінка дитини нормалізується протягом 10—15 днів. Дитина вливається в новий колектив безболісно, їй там комфортно, вона не влаштовує істерик, коли йде в дитячий садок. Такі діти, як правило, рідко хворіють, хоча в період адаптації «зриви» все ж таки можливі.
Середня адаптація — поведінка дитини нормалізується протягом 15—30 днів. Малюк худне, хворіє, але не важко, без ускладнень; більш-менш терпимо переносить «походи» в дитячий садок, може інколи недовго поплакати. Як правило, у цей час захворювань уникнути не вдається
Важка патологічна адаптація — триває від 2 місяців і більше. У цей період у дитини спостерігаються погіршення апетиту, аж до повної відмови від їжі, порушення сну і сечовипускання, різкі перепади настрою, часті зриви й вередування. Крім того малюк дуже часто хворіє (хвороба нерідко пов'язана з небажанням дитини йти в дитячий садок). Такі діти в колективі відчувають себе невпевнено, майже ні з ким не граються.^

Причини важкої адаптації

Причинами важкої адаптації до умов дошкільного закладу можуть бути:

Несформованість позитивного настановлення на відвідування дошкільного закладу (буває, що діти взагалі нічого не знають про життя в дитячому садку, про те, що там на них чекає). Для того, щоб негативні емоції не стали перешкодою для дитини в період адаптації, важливо сформувати в неї позитивне очікування щодо майбутніх змін. Досить часто батьки співчутливо ставляться до того, що малюк має йти у дитсадок. Унаслідок такого ставлення дитина починає страждати, капризувати, відмовляється відвідувати ДНЗ. А інколи батьки навіть залякують дитину дитячим закладом. Важливо зазначити, що період адаптації важкий не тільки для дитини, а й для вихователя, тому батьки мають позитивно налаштовувати малюка на зустріч із вихователем.

2.                  Несформованість навичок самообслуговування. Інколи батьки, бажаючи заощадити час, поспішають нагодувати, одягнути малюка, сповільнюючи таким чином формування в дитини необхідних практичних умінь і навичок. Такі діти, потрапляючи до дитячого закладу, почувають себе безпорадними та самотніми — вони не можуть самостійно одягатися, користуватися туалетом.

3.                  Значних труднощів у період адаптації зазнають діти, які до відвідування дитячого садка мало спілкувалися з однолітками. У деяких випадках батьки свідомо обмежують спілкування своєї дитини з ровесниками. Унаслідок цього з'являється недовіра до інших, конфліктність, невміння попросити, невміння зачекати.

4.                  Відчуття дискомфорту, якщо режим удома і в садочку кардинально

5.                  відмінний у часі та послідовності.

Адаптація дітей до дошкільного закладу завжди була й лишається найбільш складним періодом як для дитини та її батьків, так і для педагогів дошкільного закладу. Врахування специфіки адаптаційного періоду допоможе не лише знайти правильний підхід до малюка, а й закласти передумови для його успішної соціалізації в новому колективі. Адже характер пережитих емоційних станів у ранньому віці впливає на успіхи й невдачі не тільки найближчого періоду шкільного життя, а й дорослого життя в майбутньому, оскільки емоційна пам'ять фіксує позитивний чи негативний досвід у тих уявленнях, образах та цінностях, що визначають стосунки дитини зі світом.

# data[].attributes.attachment_link.title
РІВНІ ПІДТРИМКИ

# data[].attributes.attachment_link.title
Без названия

# data[].attributes.attachment_link.title
САМОВІДНОВЛЕННЯ

# data[].attributes.attachment_link.title
РЕСУРСНА ХВИЛИНКА

# data[].attributes.attachment_link.title
ВІКОВІ ОСОБЛИВОСТІ ДОШКІЛЬНИКІВ

# data[].attributes.attachment_link.title
ЗБИРАЄМОСЯ ДО ДИТЯЧОГО САДОЧКА

# data[].attributes.headline
Всеукраїнська програма ментального здоров'я "Ти як?"

# data[].attributes.subject
Всеукраїнська програма ментального здоров'я "Ти як?"

# data[].attributes.body
В рамках Всеукраїнської програми ментального здоров’я українцям розповідають про техніки самодопомоги та підтримки тих, хто знаходиться поруч. Пропонуються дієві механізми, які допомагають психологічній стійкості у часи повномасштабної війни.

Всеукраїнська програма ментального здоров’я  стартувала у березні 2023 року за ініціативи Першої леді України Олени Зеленської.  Мета програми – сприяти формуванню у суспільстві культури піклування про ментальне здоров’я. Дбати про нього – настільки ж важливо, як і  про фізичне здоров’я.

У фокусі уваги Програми – як подолати стрес та негативні емоції під час війни та як знаходити сили для психологічного відновлення. За даними фахівців,  80% людей можуть впоратися з психологічними проблемами, якщо опанують відповідні навички.

Допомогти цьому зможуть матеріали та активності, які підготовлені в рамках Програми ментального здоров’я. Зокрема, посібник про базові навички турботи про себе та інших, додаток BetterMe: Mental Health, проєкт ЮНІСЕФ «Поруч», під час якого проводяться консультації для підлітків, вчителів і батьків.

Психіка дитини дивовижна. З одного боку – вразлива до стресів та подразників. З іншого – неймовірно пластична, легше адаптується до обставин, та швидше відновлюється. Завдання дорослого допомагати дитині постійно підлаштовувати свій ментальний приймач під різні обставини. Якщо робити це правильно та змалку, більш імовірно що дитина виросте стійкою та стабільною особистістю.

Звісно, допомогти дитині дорослий може лише тоді, коли сам уміє давати раду своїм емоціям. В аптечці самодопомоги ти знайдеш прості вправи, що допоможуть навчитися регулювати свій емоційний стан, та навчити цьому дитину.

# data[].attributes.headline
САМОДОПОМОГА

# data[].attributes.subject
САМОДОПОМОГА

# data[].attributes.headline
КОРИСНА ІНФОРМАЦІЯ

# data[].attributes.subject
КОРИСНА ІНФОРМАЦІЯ

# data[].attributes.body
Матеріали щодо самодопомоги та підтримки інших можна знайти на Спеціальній сторінці Програми у соціальних мережах Facebook та Instagram. А також на офіційних сторінках Першої леді України Олени Зеленської.

– Facebook – https://www.facebook.com/olenazelenska.official

– Instagram – https://www.instagram.com/olenazelenska_official

– Telegram – https://t.me/FirstLadyOfUkraine

# data[].attributes.headline
ПЕРЕВІРЕНІ КОНТАКТИ НАДАННЯ  ДОПОМОГИ В УКРАЇНІ ТА ЗА КОРДОНОМ

# data[].attributes.subject
ПЕРЕВІРЕНІ КОНТАКТИ НАДАННЯ  ДОПОМОГИ В УКРАЇНІ ТА ЗА КОРДОНОМ

# data[].attributes.body
Звертайтеся по допомогу до перевірених

Номери телефонів в Україні

Лінія Національної психологічної асоціації

*(10:00-20:00 щодня, дзвінки безкоштовні)

0 800 100 102

Лінія кризової допомоги та підтримки Українського ветеранського фонду при Мінветеранів

(цілодобово, дзвінки безкоштовні)

0 800 33 20 29

Лінія міжнародної гуманітарної організації «Людина в біді»

(цілодобово, дзвінки безкоштовні)

0 800 210 160

Національна гаряча лінія з попередження домашнього насильства, торгівлі людьми та гендерної дискримінації ГО «Ла Страда-Україна»

0 800 500 335( з мобільного або стаціонарного)
або 116 123 (з мобільного)
(цілодобово, дзвінки безкоштовні)

0 800 500 335

Урядова «гаряча лінія»

(цілодобово, дзвінки безкоштовні)

1545

Гаряча лінія з питань протидії торгівлі людьми та домашньому насиллю

(цілодобово, дзвінки безкоштовні)

1547

Лінія запобігання самогубствам Lifeline Ukraine

(цілодобово)

7333

Лінія емоційної підтримки МОМ

(з 10:00 до 20:00 щодня, дзвінки безкоштовні)

0 800 211 444

Гаряча лінія Служби психосоціальної підтримки військовослужбовців та їх сімей ГО “Громадський рух “Жіноча сила України”

(з 10:00 до 20:00 щодня, дзвінки безкоштовні)

0 800 332 720

Національна гаряча лінія для дітей та молоді ГО «Ла Страда-Україна»

(з мобільного або стаціонарного)
або 116111 (з мобільного)
(цілодобово, дзвінки безкоштовні)

800 500 225

Гаряча лінія з питань ВІЛ/СНІД БО «Фонд профілактики хімічних залежностей та СНІДУ»

(цілодобово, безоплатно; в т.ч. психологічна підтримка
для людей які живуть з ВІЛ та їх близького оточення)

0 800 500 451

Загальнонаціональна гаряча лінія з питань туберкульозу БО «Фонд профілактики хімічних залежностей та СНІДУ»

(08:00 - 18:00, безоплатно; в т.ч. психологічна підтримка
для людей, які хворіють на туберкульоз та їх близького оточення)

0800 503 080

Лінія психологічної підтримки для чоловіків, що реалізується UNFPA, Фондом ООН у галузі народонаселення в Україні, за підтримки уряду Великої Британії у співпраці з ГО «Інноваційні соціальні рішення»

(сервіс психологічної підтримки, де чоловіки можуть отримати фахову психологічну допомогу анонімно і безкоштовно, цілодобово)

2345*
(Vodafone та Lifecell)

Єдиний телефонний номер системи безоплатної правничої допомоги в Україні

понеділок-п'ятниця 08:00 - 18:00, дзвінки безкоштовні;

*для дзвінків з-за кордону за тарифами оператора зв'язку

0 800 213 103

+38 044 363 10 41

Номери телефонів за кордоном

*Усі дзвінки з локальних номерів у різних країнах — безкоштовні

Австрія

+43 800 017 967

Бельгія

+32 800 11 728

Болгарія

+359 800 46 160

Великобританія

+44 808 164 2432

Данія

+45 80 82 08 61

Естонія

+372 8000 044 624

Ірландія

+353 1800 817 519

Іспанія

+34 900 861 441

Італія

+39 800 939 092

Латвія

+371 80 005 945

Литва

+370 800 00 414

Німеччина

+49 800 000 26 00

Польща

+48 800 088 141

Португалія

+351 800 780 756

Румунія

+40 800 400 597

Словаччина

+421 800 182 399

Угорщина

+36 68 098 1580

Франція

+33 805 080 466

Швеція

+46 20 160 46 46

Чехія

+420 800 012 058

Дізнавайся більше, як
допомогти собі та іншим

Онлайн-ресурс із техніками самодопомоги

Більше про самодопомогу

# data[].attributes.headline
АПТЕЧКА ПСИХОЛОГІЧНОЇ ДОПОМОГИ

# data[].attributes.subject
АПТЕЧКА ПСИХОЛОГІЧНОЇ ДОПОМОГИ

# data[].attributes.body
Аптечка з методиками, яку зручно мати в смартфоні про всяк випадок

Завантажити pdf-аптеч

# data[].attributes.headline
Що таке ментальне здоров’я 

# data[].attributes.subject
Що таке ментальне здоров’я 

# data[].attributes.body
https://youtu.be/Dbzq3ezbst0 «Ти як?»