# data[].attributes.body
Linna koduleht: https://www.viljandi.ee/

# data[].attributes.attachment_link.description
Registreeritud elanikke: 16 800 Pindala: 14,65 km2 Sünnid detsembris: 7 Registreeritud töötuid: 404 Töötusprotsent: 5,6%* Vabad töökohad: 159* Keskmine palk: 1404 eurot* Tallinnasse 161 km, Tartusse 81 km, Pärnusse 97 km, Riiga 245 km, Sankt Peterburgi 393 km, Helsingisse 247 km ja Stockholmi 580 km. *maakonna näitajad

# data[].attributes.body
2021.aastal oli Viljandi linnas 16 875 inimest.
2001.aastal oli Viljandi linnas 21 160 inimest.

# data[].attributes.body
Viljandi linna ümbritsesid tänapäeval muinsuskaitse all olevate kaitserajatistena veidi üle kilomeetri pikkune Viljandi linnamüür ja Viljandi linnamüüri väravad, mis loodi 13. sajandi lõpus ja 14. sajandi alguses. Viljandi linn purustati korduvalt Liivi sõjas (1558–1583) ja Poola-Rootsi sõdades (1600–1622/23), mille käigus kadusid ka linnaõigused. Rootsi kuningas Gustav II Adolf läänistas 1624. aastal Viljandi koos ümbrusega Jacob de la Gardiele ning endise linnuse asemel sai alguse Viljandi mõisa  areng ja õitseng. Mõisakeskus tekkis keskaegsest linnast läände, linna ja pealinnuste vahele. 1700. aastal alanud Põhjasõda Eesti alal hävitas nii mõisa kui ka linnalise asula taas. Uuesti sai Viljandi linnaõigused alles Katariina II ukaasiga 1783. aastal, mil sellest sai haldusreformi käigus asutatud Viljandi kreisi (maakonna) keskus.

# data[].attributes.body
Viljandi linn sai tekkida pärast 1224. aastat, mil hakati varasema puidust muinaslinnuse asemele ehitama kivilinnust. Võimalik, et linna rajamine oli kavandatud osana linnuse kaitserajatistest. Arvatakse, et Viljandi sai linnaõigused 13. sajandi keskel, õiguste kinnitamisürik on säilinud 1283. aastast.

# data[].attributes.body
Viljandi Muuseum on Viljandi maakonna muuseum. Kohamuuseumina tegeletakse eelkõige Viljandi linna ja maakonna ajaloo, kultuuri, eluolu ja looduse uurimise, kogumise, säilitamise ning eksponeerimisega.
Maakonnamuuseumide hulgas on Viljandi Muuseum üle 100 000 säilikuga kogu üks suuremaid. Muuseumis on lugemissaal, regulaarselt vahetuvad näitused ja toimuvad üritused õppetundidest näitemängudeni.
Muuseumi näitusemaja asub 18. sajandi apteegihoones Johan Laidoneri platsi serval. Muuseumi püsiekspositsioon paikneb kahel korrusel ning annab ülevaate Viljandimaa loodusest ja ajaloost muinasajast 20. sajandi keskpaigani.

# data[].attributes.body
Ugala teater on üks Eesti vanemaid kutselisi draamateatreid, see on loodud 1920. aastal. Esialgu kandis see nime Teatri- ja Kunstiühing Ugala. Teater sai oma nime Eesti muinasmaakondade Ugandi ja Sakala järgi, nime soovitas eesti kirjanik Friedrich Kuhlbars.