# data[].attributes.attachment_caption
Maiestas Domini i Nebeski Jerusalem,  1080., svod crkve Saint-Chef, freska​

# data[].attributes.body
Tema djela - prikazana figurativno, a motiv stilizirano  (pojednostavljeno prikazivanje prirodnih oblika prema određenoj apstraktnoj shemi (npr. nabori na odjeći)), proporcije i anatomija  likova su nepravilne a lica bez individualnih crta. ​​

Teme - religijske - "Krist u slavi„ - Krist u slavi u bademastom polju mandorli,​

- "Nebeski Jeruzalem" prikaz nebeske hijerarhije​​

Od slikarskih tehnika uglavnom koriste fresku, pa su slike vezane za svodove ili zidove crkve.​​

Raspored elemenata na slici zovemo  kompozicija i u romaničkom slikarstvu je to  "zakon kadra" – ​

zakon kadra -granice su slike zadane oblikom prostora na kojem će slika stajati pa slikar  ​

mora prilagoditi likove tom prostoru. ​​

Privid prostora prikazuju vertikalnom perspektivom, a odnos među likovima ikonografskom perspektivom ​​

Skromna ljestvica boja ​

Prikazani oblici su plošni, omeđeni obrisnom linijom unutar kojih se ispunja bojom.​​

# data[].attributes.attachment_caption
Rajski vrt, 14.st., Rajnski majstor, slika na dasci, tempera​

# data[].attributes.body
•Tema djela - prikazana  figurativno, a motiv je prikazan naturalistički ( što se vidi po bogatstvu detalja, naročito biljnog svijeta). Detalji dominiraju nad cjelinom i povećava se broj prikazanih likova .

•Tema djela - uglavnom religijske (Bogorodica i Krist), rjeđe se javljaju prikazi iz svakodnevnog života, najčešće plemićkog.  Ponekad je  Marija prikazana kao plemkinja.​

•Javljaju se prenosive slike, česta tehnika tempera na dasci.

•U gotici imamo veliko bogatstvo boja, često se koristi zlatna kao znak božanstva.​

•Linija opisuje oblike, a privid volumena postignut je svjetlom/sjenom i tonskom modelacijom.   ​

•Prostora se dočarava obrnutom perspektivom. ​

•Vidljiva je  veća individualnost likova.​

•U gotici raste broj osoba na prikazima, a narativnost – pripovjedački način prikazivanja je također karakterističan​

# data[].attributes.attachment_caption
Gentile da Fabriano, Poklonstvo mudraca, 1370./1427.​

# data[].attributes.body
narativnost – pripovjedački način prikazivanja,

velik broj likova, neki prikazani više puta

Simultana scena – kada se neki likovi prikazuju više puta na istom djelu

# data[].attributes.attachment_caption
Leonardo da Vinci, Sv. Ana, Bogorodica i dijete, između 1510./13., ulje na dasci​

# data[].attributes.body
•Tema djela - prikazana  figurativno, a motiv je prikazan idealizirano - uljepšano,  savršenije

nego što jest.

•Teme djela - često religijske (iz Biblij ili Novog zavijeta), nekad mitološke, česti su plemićki portreti.

• Freska je česta slikarska tehnika.  Javljaju se i prenosive slike, slikane npr.  temperom na dasci.

Krajem 15.st. javljaju se na sjeveru Europe  uljene boje.

•Proporcije likova su skladne, odgovaraju ljudskom tijelu. Lica prikazuju suzdržane emocije (eventualno smješak.)

•Kompozicija elemenata na renesansnoj slici je  pregledna, statična  i simetrična. Prikazani likovi svojim tijelima tvore oblik koji može podsjetiti na oblik piramide. Piramidalnom kompozicijom postiže se ravnoteža.

•Privid volumena postiže se tonskom modelacijom i chiaroscurom. Sfumato (prikaz djeluje zamagljeno) – karakteristika je  Da Vincijeva slikarstva, postiže fine prijelaze i izbjegava oštre rubove oblika na djelu.​

•Osvjetljenje je ravnomjerno, iz nepoznatog izvora.​

•Privid prostora umjetnici postižu geometrijskom perspektivom, a u dubini slike se često vidi i zračna perspektiva. ​

​

# data[].attributes.attachment_caption
Rafael, Zaruke Bogorodice, 1504. ulje na dasci, Pinacoteca di Brera, Milano ​

# data[].attributes.attachment_caption
Petar Paul Rubens, Podizanje križa (dio triptiha), 1609., ulje na platnu, Antwerpen​

# data[].attributes.body
•Tema djela - prikazana  figurativno, a motiv je prikazan naturalistički - ​težnja za prikazom najsitnijih detalja,

ponekad  pretjerano  i dovedeno do groteske. Ponekad su prikazani i ružni detalji. Mnogo likova.

•  Teme djela  različite : religijske (iz Biblij ili Novog zavijeta) koje su prikazane kao scena iz svakodnevnog

života (jedina oznaka svetosti aureolo), mitološke (prikazi iz raznih mitova), portreti,  a na sjeveru Europe

(Nizozemska, sj. Njemačka). Nove teme postaju: svakodnevne scene, pejzaži, mrtve prirode, životinje, interijeri . ​

•    Najčeće su  prenosive slike, a najčešća slikarska tehnika su uljene boje kojima se slika na platnu ili dasci.

•   Možemo naći i freske kojim se oslikavaju stropovi I svodovi u crkvama i palačama. ​

•    Proporcije likova su skladne, odgovaraju ljudskom tijelu. ​Na licima su prikazane snažne emocije.

• Kompozicija elemenata na baroknim slikama su dinamične (likovi izgledaju kao da su u pokretu)  i otvorene

(rubovi  slike ponekad presijecaju likove uz rub).  Ljudski likovi i predmeti na prikazu često su prikazani dijagonalno preko slike.

•Privid volumena postiže se tonskom modelacijom i chiaroscurom - kontrastom svjetla i sjene koji prikazuje j

Jaka plastičnost likova) . U baroku vidimo jaki kontrast svjetla i sjene koji zovemo tenebrozo.

•Osvjetljenje  je usmjereno i izdvaja likove iz okoline i tamne pozadine.

•Privid prostora  kada prikazuju interijer -  geometrijska perspektiva.

•U baroku je popularna zračna perspektiva kod prikaza otvorenog prostora.

# data[].attributes.attachment_caption
Caravaggio, Poziv sv. Mateja, 1596./60.,ulje na platnu, Kapela Contarelli, San Luigi dei Francesi, Rim ​

# data[].attributes.attachment_caption
Claude Monet, 1873. Impresija, izlazak sunca; 1873. , ulje na platnu, Musée Marmottan Monet, Pariz​

# data[].attributes.body
•Tema djela - prikazana figurativno, motiv je prikazan  bez previše detalja, kao skica ​

•e koje djela  uglavnom su:  pejzaži, vedute, svakodnevne scene (genre - žanr), rijetko u zatvorenom prostoru. Osnovna karakteristika impresionističkog slikarstva su prikaz sunčeva svjetla na predmetima zbog toga uglavnom  slikaju na otvorenom (plein - aire - (plenerizam)​

•Slikaju se uglavnom prenosive I samostalne slike.  Omiljena slikarska tehnika je ulje na platnu

(1864. izumjljena uljena boja u tubi)

• Slikaju mrljama, brzim vidljivim potezima. Slikanje mrljama razara čvrste oblike predmeta, nema čvrste konture likova. ​Umjetnicima nije bilo bitno prikazati volumen predmeta.

•Koriste isključivo čiste boje (bez dodavanja bijele i crne, sive), često koriste komplementarne kontraste boja, crnu skoro uopće ne koriste​.

•Obično su to slike  na otvorenom, plenerizam (plain air) ​ zbog svjetla, pa privid unutarnjeg prostora nije bitan

•bilježe trenutne dojmove igre svjetlosti i boje na predmetima ili likovima u prirodi​, naročito na vodi

kompozicija: neobični kutevi gledanja, otvorena, prostorna​ (nije u zatvorenomprostoru)

# data[].attributes.attachment_caption
Claude Monet, Djevojka sa suncobranom, 1840., ulje na platnu, Nacionalna galerija umjetnosti, Washington​

# data[].attributes.attachment_caption
Pablo Picasso, Gospođice iz Avignona, 1907., ulje na platnu, MoMA New York​

# data[].attributes.body
•Sadržaj djela je prikazana figurativno, a motiv je prikazan geometrizirano -

nepravilni prirodni oblici zamijenjeni su pravilnim geometrijskim oblicima.  ​​

•Teme su  uglavnom portreti, ljudska figure, pejzaži, mrtve prirode,

•Slikaju se uglavnom prenosive i samostalne. Najčešća  slikarska tehnika je ulje na platnu, ali umjetnici rade i kolaže i asamblaže (3D kolaži od različitih svakodnevnih uporabnih predmeta), ​

•    Izražene su konture geometrijskih likova od kojih su sastavljeni likovi. ​Umjetnicima nije bitno

prikazati  volumen predmeta.​

•      Paleta boja je siromašna. Boja je sekundarna  jer umjetnici žele  da dominira oblik.

•     Kompozicija su obično plošne i zatvorene neobični kutevi  gledanja,   otvorena,

prostorna​ (nije u zatvorenom prostoru)​

•    Privid prostora ostvaren je pomoću poliperspektiva   – analitičko promatranje oblika sa svih strana iz

više gledišta.

# data[].attributes.attachment_caption
Juan Gris, Portret Pabla Picassa, 1912., ulje na platnu​

# data[].attributes.attachment_caption
Vasilij Kandinsky,  prvi apstraktni akvarel, 1910., ​​

# data[].attributes.body
Dvije grupe

-Die Brucke (Most) u Dresdenu –1905.

-figurativne forme, često  motivi sa socijalnom tematikom

-intenzivne boje, koje nemaju uporište u prirodi, deformirane ljudske figure

-Der Blaue Rieter u Munchenu oko 1910.

-motivi su apstraktini ili geometrizirani,

-glavni predstavnik Vasilij Kandinski

# data[].attributes.attachment_caption
Kazimir Maljevič, Crni kvadrat na bijelom polju, 1915.​​

# data[].attributes.body
Osnivač je Kazimir Maljevič

Geometrijski oblik i boja trebaju dominirati (biti u stanju supremacije) nad prikazom stvarnosti  ili naracijom.​

# data[].attributes.attachment_caption
Kazimir Maljevič, Bijeli kvadrat na bijelom polju, 1918.​​

# data[].attributes.attachment_caption
Piet Mondrian, KompozicijaII s crvenom, plavom i žutom, 1930.​​

# data[].attributes.body
jedan od smjerova apstraktnoga slikarstva u kojem prevladavaju geometrijski elementi.

Glavni predstavnik i teoretičar smjera je Piet Mondrian i grupa  De Stijl

značajno su utjecali na arhitekturu, osobito Bauhausa.

# data[].attributes.attachment_caption
Jackson Pollock, Broj 30 (Jesenski ritam), 1950. Metropolitan museum, New York​

# data[].attributes.body
Slikari na platnu ostavljaju trag svojih trenutnih unutarnjih stanja i osjećaja, nekontroliranim

gestama i kretanjima.

# data[].attributes.attachment_caption
Marcel Duchamp, Fontana, 1917. (Dadaizam)​​

# data[].attributes.body
Marcel Duchamp ​predstavnik dadaizma​

Dadaizam osnovan u Zuricu 1916.

dadaizam odbacuje:

oponašanje stvarnosti u umjetnosti

odbacuje tradicionalnu umjetnost

fokusu ideja, ne konačni rezultat

Ready – made

Potreba da se šokira publika

# data[].attributes.attachment_caption
Ivo Gattin, Bez naziva, 1962., kombinirana tehnika ​

# data[].attributes.body
nformel  - skraćenica od „ne-formalna umjetnost” (fran. Art informel)

„ bez oblika” – umjetnik prekida sa slikanjem i slikom samom

nove tehnike – neslikarski materijali

- umjetnici odustaju i od oblika slike i djela postaju trodimenzionalni objekt.