# data[].attributes.body
Modernisma periodā sabiedrība piedzīvoja straujas pārmaiņas, ko ietekmēja industrializācija, kapitālisma pieņemšana gandrīzvisā pasaulē, ātras sociālās pārmaiņas un zinātnes un sociālo zinātņu (piemēram, Freida teorijas) progresēšana.

Cilvēki: Modernisma laikmeta cilvēki sāka just arizvien lielāku svešināšanos, kas bija nesaderīga ar viktoriāņu morāli, optimismu un konvenciju. Viņi sāka meklēt jaunus izteiksmes veidus, kas atspoguļotu viņu pieredzi šajā strauji mainīgajā pasaulē.

Sabiedrība: Sabiedrība šajā laikmetā piedzīvoja straujas pārmaiņas, ko ietekmēja industrializācija, urbanizācija un zinātniskie sasniegumi. Modernisma kustība radās kā sabiedrības reakcija uz šīm pārmaiņām, un tās mērķis bija mainīt to, kā "cilvēki sabiedrībā mijiedarbojas un dzīvo kopā".

Valsts: Valsts struktūras un politika šajā laikmetā arī piedzīvoja lielas pārmaiņas. Modernisma periodā notika daudzas sociālas un politiskas pārmaiņas, kas ietekmēja valsts struktūru un tās darbību.

Reliģija: Šajā laikā sociologi, psihologi un reliģijas vēsturnieki mēģināja izskaidrot reliģisko pieredzi ar nereģioniskiem terminiem. Modernisma periodā tika izvirzītas jaunas idejas par Dievu un reliģisko pieredzi, un tika veikti mēģinājumi reinterpretēt tradicionālo katolisko mācību 19. gadsimta filozofisko, vēsturisko un psiholoģisko teoriju gaismā. Tādējādi modernisma laikmetā reliģija piedzīvoja būtiskas pārmaiņas, un tā kļuva par svarīgu diskusiju tematu.

# data[].attributes.body
Modernisma periods, kas sākās ap 19. gadsimta nogalē un turpinājās 20. gadsimta pirmajā pusē, bija ļoti nozīmīgs intelektuālās attīstības periods.

Tas iezīmēja dažādus jaunus virzienus, tendences un strāvojumus pasaules mākslā, arhitektūrā, mūzikā, kā arī literatūrā.

Modernisma periods bija ļoti auglīgs zinātnes attīstībā, un daudzi no šiem atklājumiem ir ietekmējuši mūsu izpratni par pasauli.

Modernisma periodā mākslā notika straujas pāraiņas, kas ietekmēja gan mākslas veidus, gan izpratni par mākslu. Modernisma mākslinieki izaicināja tradicionālās mākslas formas un meklēja jaunus izteiksmes veidus.

1. Impresionisms (1860-1880) - impresionisti centās atveidot gaismas un krāsu iespaidus, nevis objektīvu realitāti.

2. Postimpresionisms (1886-1905) - postimpresionisti attīstīja impresionisma idejas, pievēršoties simbolismam un ekspresionismam.

3. Kubisms (1907-1914) - kubisti, piemēram, Pablo Pikaso un Žoržs Braks, attēloja trīsdimensiju objektus divdimensiju plaknē.

4. Futūrisms (1909-1944) - futūristi centās atspoguļot tehnoloģisko progresu un urbanizāciju.

5. Dadaisms (1916-1924) - dadaisti noraidīja tradicionālo mākslas izpratni un veidoja absurdu un nonsensu mākslu.

6. Surreālisms (1924-1966) - surreālisti centās izpētīt sapņus, neapzināto un iracionālo mākslā.

# data[].attributes.body
Modernisma periods sastāvēja no 7 mākslas virzieniem:

1. Fovisms (1905-1907) - vienkāršas gleznu kompozīcijas ar spilgtu, tīru, nedalītu krāsu lietojumu, neievērojot attēlojuma precizitāti. Galvenā nozīme bija emocionālās noskaņas radīšanā ir spilgtu, dekoratīvu krāsu lietojums. Zināmākie fovisma pārstāvji bija Anrī Matiss, Andrē Derēns, Moriss Vlaminks.

2. Kubisms (1907-1914) - kolāžas radīšana, atteikšanās no telpas tēlojuma un vizuālās realitātes. Priekšmeti sadalīti ģeometriskās formās, objekti attēloti kā ģeometrisku elementu un līniju savienojums, plakņu un apjomu kārtojums. Zināmākie kubisma pārstāvji bija Pablo Pikaso, Žoržs Braks, Romans Suta, Voldemārs Tone.

3. Ekspresionisms (1905-1925) - kontrasti, bailes un šausmas, svarīgs ir pārdzīvojums, subjektīvās emocijas, nevis realitāte. Attēlo traģisko, neglīto un emocionāli atkailināto. Formu deformācija, estētiskā izkropļojums, sakāpinātas emocijas, izteiksme. Zināmākie ekspresionisma pārstāvji bija apvienības "Zilais jātnieks" un "Tilts", Emīls Nolde, Vasilijs Kandinskis, Alfreds Hičkoks, Jēkabs Kazaks, Jāzeps Grosvalds.

4. Futūrisms (1909-1914) - pagātnes kultūras noliegums, anarhistiskas idejas. Industrializācijas, pilsētas kultūras idealizācija, dinamisma, ātruma un kustības slavinājums. Zināmākie futūrisma pārstāvji bija Filipo Tommazo Marineti, Džakomo Balla, Umberto Bočoni, Karlo Karra.

5. Abstrakcionisms (1910-1960) - formelementu mitoloģija, mākslā neko vairs neattēlo konkrētu, māksla ir pirmelementu sajūtas/tīra līnija, skaidra forma. Bezpriekšmetiskums: priekšmetu formu zudums, abstrakstu elementu (līniju, krāsu laukumu) kombinējums, kā arī krāsai,tāpat kā arhitipam, ir simboliska nozīme. Zināmākie abstrakcionisma pārstāvji bija Marks Rotko, Vasilijs Kandinskis, Pīts Mondrians, Džeksons Polloks.

6. Dadaisms (1916-1922) - bezjēdzīgas kompozīcijas, spēle ar materiāliem, kolāžas, akcijas, bērna zīmējumi. Mākslas tēlainības un tradīciju noliegums. Process ir svarīgāks par rezultātu. Zināmākie dadaisma pārstāvji bija Marsels Dišāns, Hanss Arps, Fransiss Pikabija.

7. Sirreālisms (1924-1969) - sapņu, vīziju un realitātes sajaukums, neapzinātā intuīcijas, jūtu, instinktu atklāsme, iracionālisms, spontanitāte, nekontrolējamā cilvēka darbības daļa. Galvenie ir zemapziņas impulsi, fantastisku asociāciju savienojums. Zināmākie sirreālisma pārstāvji bija Renē Magrits, Salvadors Dalī, Makss Ernsts.

# data[].attributes.headline
1831. gads - Maikls Faradejs izgudro elektrisko dinamo

# data[].attributes.subject
1831. gads - Maikls Faradejs izgudro elektrisko dinamo

# data[].attributes.body
Elektriskais dinamo ir iekārta rotācijas mehāniskās enerģijas nepārtrauktai pārvēršanai elektroenerģijai.

# data[].attributes.headline
1837. gads - Samuels Morse un Alfreds Veils izstrādā elektrisko telegrāfu

# data[].attributes.subject
1837. gads - Samuels Morse un Alfreds Veils izstrādā elektrisko telegrāfu

# data[].attributes.body
Elektriskie telegrāfa tīkli ļāva cilvēkiem un tirdzniecībai gandrīz acumirklī pārsūtīt ziņojumus gan kontinentos, gan okeānos, radot plašu sociālo un ekonomisko ietekmi.

# data[].attributes.headline
1860. gadi - Čārlzs Bēbidžs izstrādā analītisko mašīnu, kas tiek uzskatīta par modernā datora priekšteci

# data[].attributes.subject
1860. gadi - Čārlzs Bēbidžs izstrādā analītisko mašīnu, kas tiek uzskatīta par modernā datora priekšteci

# data[].attributes.body
Analītiskā mašīna bija universāls, pilnībā programmas vadīts, automātiski mehānisks digitāls dators. Tas var veikt jebkur aprēķinu kopu, ko tam uzdod.

# data[].attributes.headline
1864. gads - Luijs Pastērs izstrādā pasterizāciju

# data[].attributes.subject
1864. gads - Luijs Pastērs izstrādā pasterizāciju

# data[].attributes.body
1864. gadā pēc Francijas imperatora Napoleona III lūguma Pasters izpētīja vīna piesārņojumu un pierādīja, ka to izraisa mikrobi. Lai novērstu piesārņojumu, Pastērs izmantoja vienkāršu procesu: uzkarsē vīnu līdz 50-60°C, un šis process tagad tiek dēvēts par pasterizāciju

# data[].attributes.headline
1869. gads - Džons Veslijs Haits izstrādā plastmasu

# data[].attributes.subject
1869. gads - Džons Veslijs Haits izstrādā plastmasu

# data[].attributes.body
Apstrādājot celulozi, kas iegūta no kokvilnas šķiedras, ar kamparu, Haits atklāja plastmasu, ka var veidot dažādās formās un izgatavot, lai atdarinātu dabiskas vielas, piemēram, bruņurupuča bruņas, ragus, linu un ziloņkaulu. Šis atklājums pasaulē bija revolucionārs.

# data[].attributes.headline
1876. Aleksandrs Grahambels izgudro telefonu

# data[].attributes.subject
1876. Aleksandrs Grahambels izgudro telefonu

# data[].attributes.body
Pirmajam telefonam bija divas daļas: raidītājs un uztvērējs. Pirmā telefona saruna vēsturē notika Bostonā, ASV, starp Grahambelu un viņa palīgu Tomasu Vatsonu 1876. gada 10. martā. "Mr. Watson, come here, I want to see you" bija pirmā eksperimentālā saruna pa telefonu.

# data[].attributes.headline
1877. gads - Tomass Edisons izgudro fonogrāfu

# data[].attributes.subject
1877. gads - Tomass Edisons izgudro fonogrāfu

# data[].attributes.body
Izmantojot fonogrāfa, telegrāfa un telefona kombināciju, tika izgudrots fonogrāfs. Edisona mērķis bija pārrakstīt ziņas no telegrāfa un papīra lentes gabala.

# data[].attributes.headline
1879. gads - Tomass Edisons izgudro spuldzi

# data[].attributes.subject
1879. gads - Tomass Edisons izgudro spuldzi

# data[].attributes.body
Tiek uzskatīts, ka Tomass Edisons pirmo spuldzi izgudroja 1879. gadā, lai gan zinātnieki un izgudrotāji jau vairākus gadu desmitus pirms Edisona bija pētījuši kā izgudrot kvēlspuldzes.

# data[].attributes.body
Džons Kemps Stārlijs izgatavoja pirmo veiksmīgo "drošības velosipēdu" ar nosaukumu "Rover", kuru viņš nekad nav patentējis. Tam bija vadāms priekšējais ritenis, vienāda izmēra riteņi un ķēdes piedziņa uz aizmugurējo riteni.

# data[].attributes.headline
1900. gads - Makss Planks izstrādā kvantu teoriju

# data[].attributes.subject
1900. gads - Makss Planks izstrādā kvantu teoriju

# data[].attributes.body
Maksa Planka teorija bija, ka enerģija nāk diskrētās paketēs, kas ir pazīstamas kā kvanti. Tas nozīmē, ka enerģiju var pārnest tikai kvantificētos daudzumos. Šis ir viens no svarīgākajiem Planka kvantu teorijas principiem, un tas attiecas uz visiem starojuma veidiem.

# data[].attributes.headline
1904. gads - Andrē Derēns "Landscape near Chatou" (Fovisms)

# data[].attributes.subject
1904. gads - Andrē Derēns "Landscape near Chatou" (Fovisms)

# data[].attributes.headline
1905. gads - Alberts Einšteins publicē savu speciālo relativitātes teoriju

# data[].attributes.subject
1905. gads - Alberts Einšteins publicē savu speciālo relativitātes teoriju

# data[].attributes.body
Fizikas likumi ir vienādi visiem novērotājiem jebkurā inerciālā atskaites sistēmā vienam pret otru (relativitātes princips). Gaismas ātrums vakuumā ir vienāds visiem novērotājiem neatkarīgi no viņu relatīvās kustības vai gaismas avota kustības.

# data[].attributes.headline
1905. gads - Anrī Matiss "The Green Stripe" (Fovisms)

# data[].attributes.subject
1905. gads - Anrī Matiss "The Green Stripe" (Fovisms)

# data[].attributes.headline
1906. gads - Moriss Vlaminks "The River Seine at Chatou" (Fovisms)

# data[].attributes.subject
1906. gads - Moriss Vlaminks "The River Seine at Chatou" (Fovisms)

# data[].attributes.headline
1909. gads - Emīls Nolde "Flowering plants" (Ekspresionisms)

# data[].attributes.subject
1909. gads - Emīls Nolde "Flowering plants" (Ekspresionisms)

# data[].attributes.headline
1910. gads - Umberto Bočoni "The City Rises" (Futūrisms)

# data[].attributes.subject
1910. gads - Umberto Bočoni "The City Rises" (Futūrisms)

# data[].attributes.headline
1910. gads - Žoržs Braks "Glass on a Table" (Kubisms)

# data[].attributes.subject
1910. gads - Žoržs Braks "Glass on a Table" (Kubisms)

# data[].attributes.headline
1911. gads - Karlo Karra "The Funeral of the Anarchist Galli" (Futūrisms)

# data[].attributes.subject
1911. gads - Karlo Karra "The Funeral of the Anarchist Galli" (Futūrisms)

# data[].attributes.headline
1911. gads - Ernests Ruterfords formulē atomu modeli

# data[].attributes.subject
1911. gads - Ernests Ruterfords formulē atomu modeli

# data[].attributes.body
Roterforda atomu modelis kļuva pazīstams kā kodolmodelis. Kodolatomā protoni un neitroni, kas veido gandrīz visu atoma masu, atrodas kodolā, atoma centrā. Elektroni ir sadalīti ap kodolu un aizņem lielāko daļu no atoma tilpuma.

# data[].attributes.headline
1912. gads - Pablo Pikaso "Man with guitar" (Kubisms)

# data[].attributes.subject
1912. gads - Pablo Pikaso "Man with guitar" (Kubisms)

# data[].attributes.headline
1914. gads - Džakomo Balla "Mercury Passing Before the Sun" (Futūrisms)

# data[].attributes.subject
1914. gads - Džakomo Balla "Mercury Passing Before the Sun" (Futūrisms)

# data[].attributes.headline
1914. gads - Marsels Dišāns "Chocolate Grinder (No. 2)" (Dadaisms)

# data[].attributes.subject
1914. gads - Marsels Dišāns "Chocolate Grinder (No. 2)" (Dadaisms)

# data[].attributes.headline
1917. gads - Fransiss Pikabija "Machine Turn Quickly" (Dadaisms) 

# data[].attributes.subject
1917. gads - Fransiss Pikabija "Machine Turn Quickly" (Dadaisms) 

# data[].attributes.headline
1918. gads - Jēkabs Kazaks "Uz ežiņas galvu liku" (Ekspresionisms)

# data[].attributes.subject
1918. gads - Jēkabs Kazaks "Uz ežiņas galvu liku" (Ekspresionisms)

# data[].attributes.headline
1919. gads - Jāzeps Grosvalds "Persiešu tirgus" (Ekspresionisms)

# data[].attributes.subject
1919. gads - Jāzeps Grosvalds "Persiešu tirgus" (Ekspresionisms)

# data[].attributes.headline
1920. gads - Voldemārs Tone "Vakarā" (Kubisms)

# data[].attributes.subject
1920. gads - Voldemārs Tone "Vakarā" (Kubisms)

# data[].attributes.headline
1922. gads - Hanss Arps "Shirt Front and Fork" (Dadaisms)

# data[].attributes.subject
1922. gads - Hanss Arps "Shirt Front and Fork" (Dadaisms)

# data[].attributes.headline
1923. gads - Vasilijs Kandinskis "Circles in a Circle" (Abstrakcionisms) 

# data[].attributes.subject
1923. gads - Vasilijs Kandinskis "Circles in a Circle" (Abstrakcionisms) 

# data[].attributes.headline
1924. gads - Romans Suta "Klusā daba ar trīsstūra lineālu" (Kubisms)

# data[].attributes.subject
1924. gads - Romans Suta "Klusā daba ar trīsstūra lineālu" (Kubisms)

# data[].attributes.headline
1925. gads - Verners Heizenbergs izstrādā kvantu mehānikas matrica (matrix) formulējumu

# data[].attributes.subject
1925. gads - Verners Heizenbergs izstrādā kvantu mehānikas matrica (matrix) formulējumu

# data[].attributes.body
Maticas mehānika ir kvantu mehānikas formulējums, ko 1925. gadā izgudroja Verners Heizenbergs kopā ar Maksu Bornu un Paskālu Džordanu. Tas bija pirmais konceptuāli autonomais un loģiski konsekventais kvantu mehānikas formulējums. Tā kvantu lēcienu pārskats aizstāja Bora modeļa elektronu orbītas.

# data[].attributes.headline
1927. gads - Verners Heizenbergs formulē nenoteiktības principu

# data[].attributes.subject
1927. gads - Verners Heizenbergs formulē nenoteiktības principu

# data[].attributes.body
Heizenberga formulētais nenoteiktības princips nosaka, ka mēs nevaram nevainojami precīzi zināt gan daļiņas, piemēram, fotona vai elektrona, gan atrašanās vietu, gan ātrumu: jo vairāk mēs nosakām daļiņas atrašanās vietu, jo mazāk mēs zinām par tās ātrumu un otrādi.

# data[].attributes.headline
1929. gads - Edvins Habls atklāj, ka Visums paplašinās

# data[].attributes.subject
1929. gads - Edvins Habls atklāj, ka Visums paplašinās

# data[].attributes.body
1929. gadā Habls pirmo reizi izmērīja Visuma izplešanās ātrumu. Izmantojot 100 collu Hukera teleskopu Vilsona kalnā Kalifornijā, Habls atklāja, ka, jo tālāk no mums atrodas galaktika, jo ātrāk šķiet, ka tā attālinās kosmosā prom no mums.

# data[].attributes.headline
1930. gads - Pīts Mondrians "Composition II in Red, Blue, and Yellow" (Abstrakcionisms)

# data[].attributes.subject
1930. gads - Pīts Mondrians "Composition II in Red, Blue, and Yellow" (Abstrakcionisms)

# data[].attributes.headline
1931. gads - Salvadors Dalī "The Persistence of Memory" (Sirreālisms) 

# data[].attributes.subject
1931. gads - Salvadors Dalī "The Persistence of Memory" (Sirreālisms) 

# data[].attributes.headline
1937. gads - Makss Ernsts "The Angel of the home or the Triumph of Surrealism" (Sirreālisms)

# data[].attributes.subject
1937. gads - Makss Ernsts "The Angel of the home or the Triumph of Surrealism" (Sirreālisms)

# data[].attributes.headline
1943. gads - Džeksons Polloks "Mural" (Abstrakcionisms)

# data[].attributes.subject
1943. gads - Džeksons Polloks "Mural" (Abstrakcionisms)

# data[].attributes.headline
1950. gads - Marks Rotko "White Center (Yellow, Pink and Lavander on Rose)" (Abstrakcionisms) 

# data[].attributes.subject
1950. gads - Marks Rotko "White Center (Yellow, Pink and Lavander on Rose)" (Abstrakcionisms) 

# data[].attributes.headline
1953. gads - Renē Magrits "Golconda" (Sirreālisms)

# data[].attributes.subject
1953. gads - Renē Magrits "Golconda" (Sirreālisms)