# data[].attributes.body
1986. gada 10. jūlijā Latvijā, Liepājā tapa pirmā neformālā, no pastāvošās iekārtas neatkarīgā organizācija “Helsinki 86”. Helsinki-86 bija Latvijas cilvēktiesību aizstāvības grupa, kas tika nodibināta ar mērķi sekot, kā tiek ievērotas latviešu tautas ekonomiskās, kultūras un indivīda tiesības. Ierosme šai iniciatīvai radās pēc 1975. gada notikumiem, kad Somijas galvaspilsētā Helsinkos risinājās Eiropas drošības un sadarbības organizācijas valstu vadītāju apspriede. 35 valstu pārstāvji, tanī skaitā arī PSRS, parakstīja vienošanos par cilvēktiesību ievērošanu visās dzīves sfērās, par tautu un atsevišķu indivīdu tiesībām un brīvībām, valstu un to pilsoņu savstarpējām attiecībām. Protams, Padomju Savienība nemaz nedomāja pildīt minēto vienošanos.

# data[].attributes.headline
Daugavpils HES protests (1986. gada rudens)

# data[].attributes.subject
Daugavpils HES protests (1986. gada rudens)

# data[].attributes.body
Daiņa Īvāna un Artūra Snipa raksts „Par Daugavas likteni domājot” 1986. gadā izraisīja sprādzienam līdzīgu efektu, panākot Daugavpils hidroelektrostacijas (HES) celtniecības apstādināšanu, kaut arī tai jau bija iztērēti miljoni. Daugavas augšteces gleznainie loki bija izglābti. Autori rakstā atļaujas apstrīdēt milzīgā projekta lietderību, apsverot zaudējumus, ko tas nesīs Latvijas ekonomikai, ekoloģijai un kultūrvidei. Raksts ir kopdarbs. Artūrs Snips, enerģētikas inženieris, tajā analizē Daugavpils HES celtniecības tehniski ekonomiskos aspektus, bet Dainis Īvāns, tobrīd literatūrkritiķis – HES graujošo ietekmi uz mūsu dabas un kultūras vērtībām.

# data[].attributes.headline
Ziedu nolikšana pie Brīvības pieminekļa (14.06.1987.)

# data[].attributes.subject
Ziedu nolikšana pie Brīvības pieminekļa (14.06.1987.)

# data[].attributes.body
1987. gada 14. jūnijā grupa "Helsinki-86" organizēja ziedu nolikšanu pie pieminekļa, lai godinātu 1941. gada deportēto piemiņu. Varas pārstāvji šajā pat dienā pie pieminekļa organizēja "velo svētkus". Sākās kalendāra nemieri - Latvijas vēsturē nozīmīgu notikumu atzīmēšana, kurā iesaistījās tūkstošiem cilvēku. 14. jūnija akcija pārsteidza varas iestādes nesagatavotas. Dalībnieku tajā nebija daudz.

# data[].attributes.headline
Molotova - Rībentropa pakta parakstīšanas gadadiena (23.08.1987.)

# data[].attributes.subject
Molotova - Rībentropa pakta parakstīšanas gadadiena (23.08.1987.)

# data[].attributes.body
Pirms 35 gadiem Helsinku grupa nāca klajā ar aicinājumu neaizmirst 23. augustu - Molotova-Rībentropa pakta parakstīšanas gadadienu - un nolikt pie Brīvības pieminekļa ziedus. Lai arī ne visiem "helsinkiešiem" tajā dienā izdevās nokļūt pie pieminekļa, aicinājumam atsaucās 10 tūkstoši cilvēku. Tā bija pirmā atmodas manifestācija, kur cilvēki, atrodoties vēl miliču un drošības dienestu ielenkumā, jau balsī skandēja "Brīva Latvija". Pirms 36 gadiem līdz ar ziedu nolikšanu 14. jūnijā Helsinku grupas aktīvisti neatkarības kustību no pagrīdes bija izveduši ielās. Kā atzīst to notikumu dalībnieki, 1987. gada vasara "norāva" baiļu un klusēšanas aizkaru un ļāva noticēt neatkarības atgūšanai.

# data[].attributes.headline
Mītiņš pret metro celtniecību Rīgā (27.04.1988.)

# data[].attributes.subject
Mītiņš pret metro celtniecību Rīgā (27.04.1988.)

# data[].attributes.body
Rīgā Vides aizsardzības klubs (VAK) organizēja demonstrāciju un mītiņu “Metro – nē!” pret metro celtniecību Rīgā. Tā kļuva par pirmo atmodas laika masu pasākumu, kam milicija nelika šķēršļus. Akcijā piedalījās ap 10 tūkstošiem cilvēku. Dalībnieki vispirms pulcējās Esplanādē pie Raiņa pieminekļa un tad cauri pilsētai, pāri Akmens tiltam devās uz mītiņa vietu Pārdaugavas Arkādijā. “Metro – nē!” bija svarīga nacionālās atmodas sākuma epizode, ko tostarp ievēroja Rietumos.

# data[].attributes.headline
Latvijas Rakstnieku savienības valdes plēnums (01.06.1988. - 02.06.1988.)

# data[].attributes.subject
Latvijas Rakstnieku savienības valdes plēnums (01.06.1988. - 02.06.1988.)

# data[].attributes.body
Latvijas PSR Rakstnieku savienības valdes plēnums, kurā piedalījās citu republikas radošo savienību vadītāji, demonstrēja republikas mākslinieciskās inteliģences augsto sociālās aktivitātes līmeni un pilsonisko ieinteresētību pārkārtošanās revolucionārā rakstura padziļināšanā. Plēnuma rezolūcijā iekļautās tēzes, vērtējumi un priekšlikumi atspoguļo Rakstnieku savienības valdes un republikas radošo savienību vadītāju viedokli par svarīgām latviešu sociālistiskās nācijas attīstības problēmām. Tajā pašā laikā vairāki rezolūcijā izklāstītie priekšlikumi ir diskutējami, tiem grūti piekrist, tie rūpīgi jāanalizē, raugoties no republikas un visas valsts interešu saskaņošanas viedokļa, ņemot vērā visu republikas nacionalitāšu, kategoriju un slāņu iedzīvotāju intereses. Ar to jānodarbojas zinātniekiem un kompetentiem dažādu tautsaimniecības nozaru speciālistiem, ņemot vērā darba kolektīvu domas. Republikas Rakstnieku savienības valdes plēnuma materiāli ir svarīgs impulss sabiedriski politiskās domas aktivizācijai, enerģiskai stereotipu pārvarēšanai ideoloģiskajā darbā, aktuālo republikas ekonomiskās, ekoloģiskās, demogrāfiskas, sociāli politiskās un garīgās attīstības problēmu risināšanai.

# data[].attributes.headline
Latvijas Nacionālās neatkarības kustības (LNNK) dibināšanas sapulce (10.07.1988.)

# data[].attributes.subject
Latvijas Nacionālās neatkarības kustības (LNNK) dibināšanas sapulce (10.07.1988.)

# data[].attributes.body
Apmēram 2500 cilvēku pulcējās svētdien, 10. jūlijā, Arkādijas dārzā, Rīgā, lai dibinātu jaunu nacionālu organizāciju – Latvijas nacionālās neatkarības kustību (LNNK). Sanāksmē pieņēma statūtus, kas deklarē, ka organizācijas mērķis ir apvienot visus Latvijas tautas pašnoteikšanas piekritējus un atjaunot Latviju kā suverēnu republiku. Apmēram 2500 cilvēku pulcējās svētdien, 10. jūlijā, Arkādijas dārzā, Rīgā, lai dibinātu jaunu nacionālu organizāciju – Latvijas nacionālās neatkarības kustību (LNNK). Sanāksmē pieņēma statūtus, kas deklarē, ka organizācijas mērķis ir apvienot visus Latvijas tautas pašnoteikšanas piekritējus un atjaunot Latviju kā suverēnu republiku. Visu šo mērķu sasniegšanai kustība piedalās demokrātijas, atklātuma un sociālistiskā plurālisma principu attīstīšana un sadarbojas ar radnieciskam organizācijām. Visbeidzot statūti savos mērķos piemin arī sabiedrības iepazīstināšanu ar Latvijas kultūru, vēsturi, ekonomiku u.c.

# data[].attributes.body
Nozīmīgs notikums bija tautas dziesmotā manifestācija «Par tiesisku valsti Latvijā», kas reizē bija veltīta Latvijas Tautas frontes dibināšanas kongresam un Konstitūcijas dienai. Mežaparka Lielajā estrādē, ar sarkanbaltsarkanajiem karogiem, pulcējas 150 000 latvieši un citu tautību cilvēki. Gaisā virmoja un brieda pārmaiņu laiks,  sabiedrība modās, iztaisnoja muguras un sajuta savu spēku, mērķis vienoja visus. Dažas dienas pirms manifestācijas Latvijas Augstākā padome vienbalsīgi izsludināja latviešu valodu par valsts valodu. Tautas manifestācijā Mežaparka Lielajā estrādē dzejniece Māra Zālīte savā uzrunā sacīja viedus vārdus: Es ceru uz Lāčplēša gēnu mūsu tautā. Bet es rēķinos arī ar Kangara gēnu. To vispirms meklēsim sevī.”

# data[].attributes.body
Pirms 34 gadiem Rīgā mūsdienu Kongresu nama telpās sākās divas dienas ilgais Latvijas Tautas frontes (LTF) dibināšanas kongress. LTF tobrīd Latvijā jau bija aptuveni 110 tūkstoši atbalstītāju, un kongresa gaitai savos radioaparātos sekoja teju visa Latvija. Par kustības priekšsēdētāju ievēlēja žurnālistu Daini Īvānu, kaut daudzi gaidīja, ka tas būs Jānis Peters. Pašā kongresa gaitā tika ievēlēta 100 locekļu dome, pieņemti statūti, programma un 16 dažādas tematikas rezolūcijas. Viena no rezolūcijām vēstīja, “LTF radusies kā tautas politiskās un patriotiskās iniciatīvas un atmodas kustība”.

# data[].attributes.body
Baltijas tautu kustību, kopīgi organizēta un īstenota akcija, kas starptautiski nodemonstrēja Baltijas tautu vienotību un apņēmību cīņai par Baltijas valstu valstiskās neatkarības atjaunošanu. Akcijas mērķis bija pievērst vietējās un starptautiskās sabiedrības uzmanību nelikumīgajiem apstākļiem, kādos Baltijas valstis tika pievienotas Padomju Sociālistisko Valstu Savienībai (PSRS), akcentējot 23.08.1939. Cauri visām trim Baltijas valstīm dzīvā ķēdē sastājās miljoniem cilvēku. Tas bija arī uzskatāms apliecinājums starptautiskajai sabiedrībai, ka idejām par Baltijas valstu neatkarību ir plašs tautas atbalsts. Akcija tika īstenota, cieši sadarbojoties Baltijas tautu kustībām, un ir viens no spilgtākajiem Baltijas tautu un to pārstāvošo organizāciju sadarbības piemēriem.Tas bija arī uzskatāms apliecinājums starptautiskajai sabiedrībai, ka idejām par Baltijas valstu neatkarību ir plašs tautas atbalsts. Akcija tika īstenota, cieši sadarbojoties Baltijas tautu kustībām, un ir viens no spilgtākajiem Baltijas tautu un to pārstāvošo organizāciju sadarbības piemēriem.Tas bija arī uzskatāms apliecinājums starptautiskajai sabiedrībai, ka idejām par Baltijas valstu neatkarību ir plašs tautas atbalsts. Akcija tika īstenota, cieši sadarbojoties Baltijas tautu kustībām, un ir viens no spilgtākajiem Baltijas tautu un to pārstāvošo organizāciju sadarbības piemēriem.Tas bija arī uzskatāms apliecinājums starptautiskajai sabiedrībai, ka idejām par Baltijas valstu neatkarību ir plašs tautas atbalsts. Akcija tika īstenota, cieši sadarbojoties Baltijas tautu kustībām, un ir viens no spilgtākajiem Baltijas tautu un to pārstāvošo organizāciju sadarbības piemēriem.

# data[].attributes.body
Latvijas PSR Augstākās padomes (AP) vēlēšanās uzvaru svinēja Latvijas Tautas fronte (LTF), kas faktiski kļuva par Latvijas valdošo partiju. No 201 vietas LTF ieguva 131, kamēr promaskaviskajai “Līdztiesībai” tika 57 mandāti. LTF pārsvars ļāva turpināt virzību uz Latvijas valstiskās neatkarības atgūšanu padomju apstākļos legālā ceļā un pavēra ceļu uz Deklarācijas par Latvijas Republikas neatkarības atjaunošanu pieņemšanu 4. maijā. “Nu, nebija jau tās pārliecības, ka AP dabūsim neatkarības atbalstītāju vairākumu. Man pat liekas, tas bija pārsteigums, ka tā iznāca. Ka pat Rīgā mēs dabūjām pusi!” nesen intervijā “Latvijas Avīzei” atcerējās šo notikumu līdzdalībnieks Tālavs Jundzis. Pirms vēlēšanām LTF atklāti deklarēja, ka galvenā jaunā parlamenta prioritāte uzvaras gadījumā būs Latvijas valstiskās neatkarības atjaunošana

# data[].attributes.body
Latvijas PSR Augstākā Padome 1990. gada 4. maijā pieņēma deklarāciju “Par Latvijas Republikas neatkarības atjaunošanu”. Neatkarības deklarācijas bija ne tikai vēsturiski izšķirīgs pagrieziena punkts, bet arī juridiska uzvara. Tās galvenajā daļā tika konstatēts, ka Satversmes sapulces 1922. gada 15. februārī pieņemtā Latvijas Republikas Satversme joprojām ir spēkā de iure. Līdz ar to Neatkarības deklarācijā secināts un uzsvērts: “Latvijas Republikas iekļaušana Padomju Savienībā no starptautisko tiesību viedokļa nav spēkā, un Latvijas Republika joprojām de iure pastāv kā starptautisko tiesību subjekts, ko atzīst vairāk nekā 50 pasaules valstis.” Lai gan vēsturiski ievadi juridiskos dokumentos nav ierasti, tomēr tas bijis nepieciešams, lai dokumenta lasītājam izskaidrotu latviešu tautas politisko motivāciju atjaunot savu valstisko neatkarību.

# data[].attributes.body
1991. gada janvārī notika Latvijas neatkarības pretinieku mēģinājums apturēt neatkarības atjaunošanas procesu un gāzt Latvijas Republikas likumīgo varu. Lai pretotos šādai agresīvai rīcībai, ap daudzām stratēģiskas nozīmes ēkām tika izveidotas barikādes un dežūrās pie tām iesaistījās liels skaits iedzīvotāju. Pateicoties plašajai sabiedrības iesaistei, neatkarības pretinieku mēģinājums pārņemt varu izgāzās. 1991. gada barikāžu notikumi ir viens no Latvijas neatkarības atgūšanas simboliem. Pēc neatkarības atjaunošanas tiek rīkoti plaši barikāžu notikumu piemiņas pasākumi.

# data[].attributes.body
1991. gada 21. augustā toreizējai Latvijas Republikas Augstākajai Padomei pieņemot konstitucionālo aktu par Latvijas Republikas statusu tika atjaunota mūsu valsts faktiskā suverenitāte. 19. augustā 10:00 uz kopējo sēdi sanāca Latvijas Republikas Augstākās Padomes Prezidijs un Ministru Padome, kurā pieņemtajā paziņojumā teikts „Latvijas Republikas Augstākās Padomes Prezidijs un Ministru Padome paziņo, ka uzskata Valsts Ārkārtējā stāvokļa komiteju par nelikumīgu veidojumu, kuram nav nekādu pilnvaru Latvijas teritorijā.” Bruņotās akcijas Latvijā sākās tās pašas dienas pievakarē – tajās kopīgi darbojās gan Rīgas OMON (PSRS Iekšlietu ministrijas Rīgas sevišķo uzdevumu milicijas vienība) vienības, gan Baltijas kara apgabala karaspēka vienības – tika atbruņota televīzijas kompleksa apsardze, tika ieņemtas vai izdemolētas daudzas valsts un sabiedrisko organizāciju ēkas, 20. augustā pēc F. Kuzmina personīgās pavēles OMON un desanta vienība atbruņoja arī LR MP apsardzi. Bet jau 20. augusta vakarā sāka pienākt ziņas, ka apvērsuma mēģinājums iegājis strupceļā, bet 21. augustā kļuva skaidrs, ka tas izgāzies. 21. augustā LR AP pieņēma Konstitucionālo likumu „Par Latvijas Republikas valstisko statusu”, kurā noteica, ka pārejas periods valsts varas de facto atjaunošanai ir beidzies un Latvija ir neatkarīga demokrātiska republika.

# data[].attributes.body
1991.gada 21.augustā Latvijas Republikas Augstākā padome, 111 deputātiem balsojot par, 13 – pret, pieņēma konstitucionālo likumu "Par Latvijas Republikas valstisko statusu". Šim faktam ir īpaša politiskā nozīme mūsu valsts vēsturē, jo tādējādi tika atcelts pārejas periods un noslēgta Latvijas Republikas neatkarības atjaunošana de facto. 21.augusts ir datums, kas mūsu valstij atnesa faktisko neatkarību, aizsāka valsts neatkarības reālas atjaunošanas ceļu, atjaunoja Satversmi un nošķīra Latvijas tiesību telpu no PSRS tiesību telpas. Šis datums mums arī vēsta: 50 gadu okupācija nebija šķērslis, lai atgrieztos tur, no kurienes esam nākuši – pašapzinīgu, rietumniecisku un demokrātisku valstu saimē.

# data[].attributes.body
1) Helsinki 86 (https://www.la.lv/diena-kas-aizsaka-atmodu un https://timenote.info/lv/events/Tiek-dibinata-Latvijas-cilvektiesibu-aizstavibas-grupa-Helsinki-86), bilde (https://www.la.lv/diena-kas-aizsaka-atmodu)
2) Daugavpils HES protests (https://www.lsm.lv/raksts/dzive--stils/vesture/raksts-kas-1986-gada-aptureja-daugavpils-hes-celtniecibu.a350470/), bilde (https://lvportals.lv/norises/290092-daugavas-liktenis-izglabt-sevi-un-tautu-caur-neiespejamo-2017)
3) Ziedu nolikšana pie Brīvības pieminekļa (https://www.archiv.org.lv/brivibas_piemineklis/index.php?id=16 un Vēstures grāmata pamatskolai - Latvija 20. gadsimtā (8.1. Pārmaiņu sākums Baltijā) (Sarmīte Goldmane), bilde (https://timenote.info/lv/events/Notiek-simbolisks-grupas-Helsinki-86-gajiens-ar-Latvijas-karogiem-un-ziedu-noliksana-pie-Brivibas-pieminekla-Riga-deporteto-pieminas-diena)
4) Molotova - Rībentropa pakta parakstīšanas gadadiena (https://www.lsm.lv/raksts/zinas/latvija/pirmajai-tautas-demonstracijai-25-gadi.a26247/), bilde (https://enciklopedija.lv/skirklis/22218)
5) Mītiņš pret metro celtniecību Rīgā (27.04.1988.) (https://www.la.lv/1988-gada-27-aprili), bilde (https://spoki.lv/vesture/Neizveidotais-Rigas-metropolitens/701094)

# data[].attributes.body
6) Latvijas Rakstnieku savienības valdes plēnums (https://www.barikadopedija.lv/raksti/536999), bilde (https://timenote.info/lv/events/Radoso-savienibu-Plenums)
7) Latvijas Nacionālās neatkarības kustības (LNNK) dibināšanas sapulce (https://www.barikadopedija.lv/raksti/194390), bilde (https://lv.wikipedia.org/wiki/Latvijas_Nacion%C4%81l%C4%81s_neatkar%C4%ABbas_kust%C4%ABba#/media/Att%C4%93ls:LNNK-emblema.jpg)
8) Tautas manifestācija ar sarkanbaltsarkanajiem karogiem (https://lr2.lsm.lv/lv/raksts/latvijas-simtgades-stastu-raksti/latvijas-tautas-fronte.a93313/), bilde (https://www.zudusilatvija.lv/objects/object/30781/)
9)  Latvijas Tautas frontes (LTF) dibināšana (https://www.la.lv/1988-gada-8-oktobri), bilde (http://kandava.lv/jaunumi/latvijas_tautas_frontes_bijusos_biedrus_aicina_uz_konferenci?a=print)
10) Baltijas ceļš (https://enciklopedija.lv/skirklis/40531-Baltijas-ce%C4%BC%C5%A1), bilde (https://timenote.info/lv/events/Baltijas-cela-filmesana)

# data[].attributes.body
11) Augstākās padomes vēlēšanas (https://www.la.lv/si-diena-vesture-125), bilde (https://www.la.lv/si-diena-vesture-125)
12) Deklarācijas pieņemšana “Par Latvijas Republikas neatkarības atjaunošanu” (https://lvportals.lv/skaidrojumi/327738-4-maijs-latvijas-republikas-neatkaribas-atjaunosanas-diena-2021), bilde (https://enciklopedija.lv/skirklis/146164)
13) Barikādes (https://www.mk.gov.lv/lv/media/88/download), bildes (https://www.delfi.lv/news/national/politics/barikadem-30-ar-tiesraides-konferenci-x-stunda-saks-pieminas-pasakumu-ciklu.d?id=52831647)
14) Augusta pučš (https://web.archive.org/web/20160304211708/http://www.lvarhivs.gov.lv/index3.php?id=1142), bilde (https://www.lsm.lv/raksts/dzive--stils/vesture/21-augusts--diena-kad-pilniba-atjaunoja-latvijas-neatkaribu.a469732/)
15) Latvijas Republikas neatkarības atzīšana (https://www.vestnesis.lv/ta/id/234741), bilde (https://www.r64vsk.lv/notikumi/21augusts-latvijas-vesture)