# data[].attributes.body
Osaa termin, sen toteutuksen ja sen vaikutukset.

Ei tiedä yksilöllisiä rajoitteita tai uusimpia tutkimustuloksia.

Tekoälyllä voisi siis pystyä tekemään treeniohjelman, joka ei kuitenkaan olisi yksilöllinen.

Perinteisen lähdetiedon perusteella saa yksilöllisemmän ohjelman tehtyä.

# data[].attributes.body
Tekoäly sekoittaa "muscle stiffness"in lihaskireyteen ja jäykkyyteen. Se viittaa kehon reagointiin liikunnan puutteeseen, liialliseen liikuntaan, lihasten ylikuormittumiseen, loukkaantumiseen, tulehduksiin tai stressiin. Johdatteluista huolimatta ei saatu aiheeseen liittyviä vastauksia.

Tekoälyä ei voida hyödyntää kokemuksemme mukaan tähän aiheeseen liittyen.

# data[].attributes.body
Tekoälyä voi käyttää harjoitusohjelman tekemiseen, tai ohjelman pohjan rakentamiseen.

# data[].attributes.body
HIIT eli High Intensity Interval Training on korkeatasoista intervalliharjoittelua, jossa yhdistyvät lyhyet, korkean intensiteetin jaksojen ja matalatehoisen palautumisjakson vaihtelut.

Suoritetaan laktaattikynnyksen yläpuolella

# data[].attributes.body
Eri pituisissa suorituksissa kehon energia-aineenvaihdunta mukautuu tarpeen mukaan. Lyhyissä ja tehoisissa suorituksissa, kuten nopeissa juoksuissa, pääasiallisena energianlähteenä toimivat ATP ja kreatiinifosfaatti, jotka mahdollistavat nopean energiantuoton ilman hapen käyttöä.

Pidemmissä suorituksissa, kuten aerobisessa kestävyysliikunnassa, keho hyödyntää enemmän aerobista energiantuottoa, jossa hapen avulla tapahtuva energiantuotanto mahdollistaa kestävyyttä ja pitkäkestoista suoritusta ilman liiallista väsymystä.

Rasvan merkitys energianlähteenä kasvaa pidempikestoisessa liikunnassa, mutta glykogeenia tarvitaan silti, jotta rasvaa voidaan pilkkoa lihasten energianlähteeksi

# data[].attributes.attachment_link.description
Kestävyysurheilun kulmakivi: energia-aineenvaihdunta Proteiineja ei kannata tuhlata energiaksi. Hiilihydraateista ja rasvasta saadaan energiaa ATP:n kautta. ATP eli adenosiinitrifosfaatti on solujen mitokondrioihin varastoitua ”polttoainetta”, josta vapautuu tarpeen mukaan energiaa. ATP:n muodostuminen ja hajoaminen on jatkuva ja nopea prosessi; esimerkiksi täysillä juoksevan ihmisen ATP-varastot riittäisivät vain muutaman sekunnin ajaksi. Mitä täydempiä ATP-varastot ovat, sitä paremmin solut, hermosto…

# data[].attributes.body
Lihasten kyky varastoida kineettistä energiaa lihakseen sen supistuessa ja kuinka tehokkaasti energia vapautuu liikkeessä

Jänteiden jäykkyys parantaa kimmoisuutta, hyödyttää esim. hypyissä ja juoksemisessa.

Mitä jäykempi jänne, sitä paremmin se kykenee varastoimaan energiaa ja vapauttamaan sen suuremmalla voimalla

Lihasten jämäkkyys mahdollistaa voimantuoton oikeaan suuntaan

# data[].attributes.body
"Stifness" on yhdistetty lyhyempään kontaktiaikaan spurteissa, juoksussa, hypyissä ja suunnanmuuttoksissa.

# data[].attributes.body
Urheiluvammojen ennaltaehkäisy on tärkeä osa urheilutoimintaa, ja siihen liittyy useita strategioita ja käytäntöjä. Tässä on joitakin keskeisiä näkökohtia urheiluvammojen ennaltaehkäisystä:

1. Oikea lämmittely ja jäähdyttely: Ennen harjoituksia tai kilpailua suoritettava asianmukainen lämmittely auttaa valmistamaan kehoa fyysiseen aktiivisuuteen ja vähentää loukkaantumisriskiä. Samoin jäähdyttely ja venyttely harjoituksen jälkeen auttavat vähentämään lihasjäykkyyttä ja edistävät palautumista.

2. Vahvistus- ja stabilointiharjoitukset: Säännöllinen voimaharjoittelu ja stabilointiharjoitukset auttavat vahvistamaan lihaksia ja niveliä, mikä voi parantaa kehon biomekaanista vakautta ja vähentää loukkaantumisriskiä.

3. Liikkuvuusharjoitukset: Joustavuuden ja liikkuvuuden ylläpitäminen on tärkeää loukkaantumisten ennaltaehkäisyssä. Liikkuvuusharjoitukset voivat auttaa ylläpitämään normaalia nivelten liikkuvuutta ja estää lihasjännityksiä.

4. Tekniikan ja liikeratojen opettelu: Oikean suoritustekniikan opettelu on olennaista vammojen ennaltaehkäisemiseksi. Urheilijoiden tulisi opetella oikeat liikeradat ja varmistaa, että he suorittavat liikkeet oikein, mikä vähentää virheasentojen ja ylirasituksen riskiä.

5. Riittävä lepo ja palautuminen: Ylikuormituksen välttäminen ja riittävä lepo ovat tärkeitä tekijöitä urheiluvammojen ennaltaehkäisyssä. Liiallinen harjoittelu ilman asianmukaista lepoa voi johtaa ylikuormitukseen ja loukkaantumisriskiin.

6. Asianmukainen ravitsemus ja nesteytys: Hyvä ravitsemus ja nesteytys ovat olennainen osa urheilusuoritusta ja vammojen ennaltaehkäisyä. Riittävä ravinteiden saanti ja nesteytys auttavat ylläpitämään lihasten terveyttä ja toimintakykyä.

7. Asianmukainen varustus: Urheilijoilla tulisi olla asianmukainen varustus ja suojavarusteet lajin vaatimusten mukaisesti. Hyvin istuvat ja asianmukaiset varusteet voivat auttaa vähentämään vammojen riskiä ja suojata urheilijoita mahdollisilta loukkaantumisilta.

Näiden käytäntöjen noudattaminen ja huomioiminen harjoittelussa ja kilpailutilanteissa voi auttaa vähentämään urheiluvammojen riskiä ja parantamaan urheilijoiden terveyttä ja suorituskykyä. Lisäksi valmentajien, lääkäreiden ja muiden asiantuntijoiden antama ohjaus ja tuki ovat tärkeitä urheiluvammojen ennaltaehkäisyssä ja urheilijoiden terveyden ylläpidossa.

# data[].attributes.body
Parantaa elastisen energian hyödyntämistä lihaksen supistumisvaiheessa.

# data[].attributes.headline
Kykyä vastustaa askelkontaktissa maahan kohdistuvia voimia.

# data[].attributes.subject
Kykyä vastustaa askelkontaktissa maahan kohdistuvia voimia.

# data[].attributes.body
Voimaharjoittelua voidaan hyödyntää kestävyyslajeissa parantamalla lihasten voimakestävyyttä ja siten edistämällä suorituskykyä. Kestävyys- ja voimaharjoittelun yhdistäminen voi tuoda monia suotuisia muutoksia terveyteen ja suorituskykyyn. Optimaalisten tulosten saavuttamiseksi on suositeltavaa toteuttaa sekä voima- että kestävyys harjoituksia säännöllisesti. Tutkimukset osoittavat, että kestävyysliikunta parantaa sydän- ja verenkiertoelimistön toimintaa sekä hapenottokykyä, kun taas voimaharjoittelulla voidaan kasvattaa lihasmassaa ja -voimaa. Järjestystä harjoitusten välillä kannattaa harkita tarkkaan; esimerkiksi kestävyystreeni ennen voimaharjoittelua voi olla hyödyllistä kehittyäkseen kestävyysominaisuuksissa. Yhdistelmätreenin järjestyksellä on merkitystä fyysisen suorituskyvyn kehittymisen kannalta, ja harjoitusten optimaalisen järjestyksen löytäminen voi vaikuttaa suorituskyvyn kehittymiseen positiivisesti.

# data[].attributes.body
Voimaharjoittelu keskittyy voiman ja tehon tuottoon.

# data[].attributes.body
Toimenpiteitä ja strategioita joiden tavoitteena on vähentää urheilussa aiheutuvia vammoja.

# data[].attributes.body
Kysyimme tätä tekoälyltä ja tässä vastaus:

Vaikka minulla on laaja tietämys monista aiheista, on tärkeää muistaa, että en ole loputon tietolähde, ja minulla on rajoituksia tiedoissani. Esimerkiksi:

1. Ajankohtaiset tutkimukset ja kehitykset: En voi tietää uusimpia tutkimustuloksia tai kehityksiä urheiluvammojen ehkäisyssä tai muilla aloilla, jotka ovat tapahtuneet tiedonkatkokseni jälkeen.

2. Yksilölliset kokemukset ja käytännön osaaminen: Minulla ei ole käytännön kokemusta tai tietoa yksittäisten ihmisten tai urheilujoukkueiden harjoittelusta tai loukkaantumisten ehkäisystä.

3. Paikalliset tai kulttuuriset erot: En välttämättä tunne paikallisia tai kulttuurisia eroja eri maiden tai yhteisöjen urheiluharjoittelussa ja loukkaantumisten ehkäisyssä.

4. Henkilökohtaiset terveysolosuhteet: En pysty antamaan yksilöllistä terveysneuvontaa tai huomioimaan yksittäisten ihmisten terveysolosuhteita, jotka voivat vaikuttaa loukkaantumisriskiin.

On tärkeää käyttää monipuolisesti eri lähteitä ja asiantuntijoita, kun tarkastellaan urheiluvammojen ehkäisyä ja harjoittelua koskevaa tietoa, jotta saadaan kattava kuva aiheesta.

# data[].attributes.body
Säännöllinen lajinomainen alkulämmittely säännöllisesti vähentää vammoja.

Lihaskunto ja liikkuvuusharjoittelu sekä voimaharjoittelu ennältäehkäisevät vammoja.

Huolellinen kuntous.

Uni, palautuminen ja ravinto.

Oikeanlainen tekniikkaharjoittelu

Monipuolisuus ja vaihtelu

# data[].attributes.body
Se on hyvä työkalu yleisen tiedon lähteenä

# data[].attributes.headline
1. Liikkuvuus on kykyä tehdä liikkeet itse tai ulkoisen voiman avulla mahdollisimman suurella liikelaajuudella. 

# data[].attributes.subject
1. Liikkuvuus on kykyä tehdä liikkeet itse tai ulkoisen voiman avulla mahdollisimman suurella liikelaajuudella. 

# data[].attributes.body
Jaetaan:

aktiivinen liikkuvuus (nivelen suurin liikelaajuus -> saavutetaan ilman ulkopuolista voimaa)

passiivinen liikkuvuus (nivelen suurin liikelaajuus -> saavutetaan ulkoisten voimien avulla)

dynaaminen liikkuvuus (nivelen suurin liikelaajuus -> saavutetaan dynaamisessa liikkeessä)

anatominen liikkuvuus (teoreettinen käsite -> niveltä ympäröivät lihakset on poistettu)

Liikkuvuuteen vaikuttavat:

Sisäiset tekijät

luusto, nivelkapselit, -siteet, -tyyppi ja iho (nivelen tukeminen passiivisesti, luuston rakenne...)

jänteet ja lihakset (liikuttavat niveltä aktiivisesti, lihaksen lämpötila, lihasmassa)

perityt ominaisuudet (jänteiden, nivelsiteiden ja lihasten pituus)

harjoittelu (monipuolisuus, liikelaajuudet, kuormittavuus)

Ulkoiset tekijät

vuorokauden aika

ulkoilman lämpötila

ikä

sukupuoli

kuntoutusvaiheen ajankohta

nesteen nauttiminen

vaatteiden ja varusteiden rajoitukset

sitoutuminen liikkuvuusharjoitteluun

# data[].attributes.headline
2. Miten käsitettä hyödynnetään harjoittelussa?

# data[].attributes.subject
2. Miten käsitettä hyödynnetään harjoittelussa?

# data[].attributes.body
Liikkuvuus voidaan jakaa kahteen osa-alueeseen:

1. yleinen liikkuvuus --> kyky tehdä liikkeitä, joita tarvitaan jokapäiväisessä toiminnassa

2. lajinomainen liikkuvuus --> kyky tehdä liikkeitä optimaalisesti tietyn lajin näkökulmasta

Liikkuvuusharjoituksia hyödynnetään venytyksissä, jonka tarkoituksena on lisätä liikelaajuutta (ROM)

Lyhytkestoisella venyttelyllä (5-10sek) halutaan lisätä lihasten rentouden ja verenkierron palautumista ja tarkistaa liikelaajuudet

Pitkäkestoisella venyttelyllä (30-120sek) halutaan lisätä liikkuvuutta

Voimaharjoittelu on liikkuvuusharjoittelua, sillä ulkoapäin tuleva lisäkuorma lisää liikkuvuutta

# data[].attributes.body
Dynaaminen venyttely: Dynaaminen venyttely sisältää liikkeen suorittamista ääriasentoon ja takaisin hallitusti. Se on hyvä tapa parantaa liikelaajuutta ja lämmittää kehoa ennen harjoittelua.

Staattinen venyttely: Staattinen venyttely sisältää tietyn asennon pitämistä tietyn ajan. Se on hyvä tapa parantaa lihasten joustavuutta ja rentouttaa kehoa harjoittelun jälkeen.

Foam rolling: Foam rolling on itsemyofaskiaalinen vapautustekniikka, jossa käytetään vaahtomuovitelaa lihaskireyksien ja -kipujen lievittämiseen.

Liikkuvuusharjoittelu: Liikkuvuusharjoittelu on laaja termi, joka kattaa kaikenlaiset harjoitukset, jotka parantavat liikelaajuutta, koordinaatiota ja tasapainoa.

Tässä on joitakin vinkkejä tehokkaaseen liikkuvuusharjoitteluun:

Kuuntele kehoasi ja älä tee liikaa.

Aloita pienillä liikkeillä ja lisää vähitellen vaikeusastetta.

Keskity tekniikkaan ja hengittämiseen.

Tee liikkuvuusharjoituksia säännöllisesti, jotta saat parhaan hyödyn.

# data[].attributes.body
Tekoälyltä piti erikseen kysyä "voiko voimaharjoittelu parantaa liikkuvuutta?", jotta se edes tunnisti sen osana hyvää liikkuvuusharjoittelua. Tekoäly ei myöskään tunnistanut voimaharjoittelun tehokkuutta kysyttäessä kumpi on tehokkaampi tapa parantaa liikkuvuutta.

# data[].attributes.headline
5. Analyysi tekoälyllä & perinteinen lähdetieto

# data[].attributes.subject
5. Analyysi tekoälyllä & perinteinen lähdetieto

# data[].attributes.body
Tekoäly kertoi melko suppeasti sekä se ei vättämättä anna kaikista uusinta tietoa. Se myös antaa melko suppeasti tietoa aiheesta.

# data[].attributes.body
1. Määrittele käsite
2. Miten käsitettä hyödynnetään harjoittelussa?
3. Mitä tekoaly tietää asiasta?
4. Mitä teköäly ei tiedä asiasta?
5. Analyysi tekoalyllä & perinteisen lähdetiedon osalta. Mihin tekoalyä voisi hyödyntää?

# data[].attributes.body
https://esignals.fi/kategoria/tekoaly/lahdekritiikin-merkitys-korostuu-tekoalybottien-aikakaudella/#1a98b8cd

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
ChatGPT:n ilmaisversion ympärille syntyneelle hypelle ei täysin löytynyt katetta testissämme. Tekoälybotti tuotti esimerkiksi sujuvan esseevastauksen, jonka faktat eivät ihan olleet kohdillaan, ja väitti käyttäneensä esseen kirjoittamiseen lähteitä, joita ei ole olemassakaan. Alustavien testiemme mukaan uusi maksullinen versio ChatGPT-4 ei suoriudu lähteiden ja sivunumeroiden merkitsemisestä yhtään edeltäjäänsä paremmin. Se myös keksii edelleen artikkeleita ja kirjoittajia, joita ei todellisuudessa ole olemassa.

Tekoälybottien käyttö on vaivatonta ja tekstiä syntyy. Varmuudella niitä myös käytetään mitä erilaisemmissa yhteyksissä. Tiedonhakijan ja erilaisten tekstien lukijan onkin syytä olla valppaana. Teknisesti hyvältä näyttävästä lähdeluettelosta saattaa olla syytä tehdä pistokokeita: ovatko lähteet olemassa? Lähteiden kriittistä arviointia ja faktantarkistuksen merkitystä ei voi liikaa korostaa.

Tiedonhakijan ChatGPT-muistilista

ChatGPT ei ole Googlen kaltainen hakukone, joka etsisi vastauksia kysymyksiin netistä.

Sekä ilmaisversiota että uutta maksullista GPT-4 -kielimallia hyödyntävää versiota on koulutettu valtavalla määrällä internetin tekstisisältöä, joka on kerätty ennen syksyä 2021. Tuoreempaa dataa ei kummallakaan versiolla ole käytössään.

Ei voi luottaa, että tekoälybotin vastaukset perustuvat faktoihin. ChatGPT:n käyttämän kielimallin algoritmi pyrkii ennustamaan, mikä sana todennäköisimmin seuraa edellistä. Se ei "ymmärrä" sanojen merkitystä, tuottamansa tekstin sisältöä tai sen paikkansapitävyyttä.

Tekoälyn opettamiseen käytetyn, netistä kerätyn datan laatu heijastuu botin antamissa vastauksissa. Netissä julkaistun tiedon tavoin koulutusdata sisältänee vinoutunutta, vajavaista tietoa ja suoranaisia valheita. Tarkempaa tietoa datasta ei ole saatavilla.

ChatGPT myös "hallusinoi" (artificial hallucination). Kun siltä kysyy kysymyksen, johon ei löydy vastausta sen koulutusdatasta, botti saattaa keksiä sellaisen. Näin on selvästi käynyt testeissämme ainakin keksittyjen lähteiden ja hatusta vedettyjen sivunumeroiden kohdalla. Paljon vaarallisempiakin hallusinointitilanteita voi helposti kuvitella.

Botin kouluttamiseen on käytetty lukuisia eri kieliä ja sen kanssa voi jutella muun muassa suomeksi. Se on kuitenkin pääasiassa suunniteltu ymmärtämään ja tuottamaan tekstiä englanniksi. Koulutusdatan määrän vaihtelu eri kielien kohdalla saattaa vaikuttaa lopputuloksiin. Englannin kielen hallitsevuus on syytä pitää mielessä tässäkin yhteydessä.

Kirjoittajalle työkalu voi olla apuna esimerkiksi näkökulmien etsimisessä, tekstin rakenteen hahmottelussa tai valkoisen paperin kammon voittamisessa. Tietojen tarkistaminen, lähdemateriaaleihin tutustuminen, tekstin muokkaaminen ja varsinainen ajattelutyö jää ihmiskäyttäjälle.

Tekoälybotin tuottaman tekstin tarkistaminen voi tosin olla työlästä. Helpotusta tähän saattaa olla tuomassa ChatGPT:n kilpailija. Ennakkotietojen mukaan Googlen Bard-chattibottiin olisi tulossa hakunappi, jolla voi näppärästi tehdä Google-haun samasta aiheesta. Toki tällöinkin on otettu vasta tiedon arviointimatkan ensimmäinen askel: haulla löytyvät nettilähteet on joka tapauksessa luettava itse ja arvioitava kriittisesti.

Tekoälyn tunnistustyökalut

Plagioinnintunnistukseen on kehitetty palveluja, niin myös tekoälyn tuottaman tekstin tunnistukseen. Osa työkaluista on tarkoitettu sisällöntuottajille hakukoneoptimointiin. Tarkista, miten tekstiä kannattaa muokata, jotta liiallinen AI-generoitu teksti ei laske sivusi rankkausta hakukoneiden tuloslistalla.

Toiset tunnistusohjelmat ovat puolestaan suunnattu oppilaitoksille opiskelijoiden tekstien tarkistamiseen. Esimerkiksi Turnitin, joka omistaa Haaga-Heliassakin käytössä olevan Ouriginal-palvelun, on tuomassa korkeakouluille työkalua tekoälyn tuottaman tekstin tunnistamiseen vielä tämän vuoden aikana. Vastaavia työkaluja on jo vapaasti verkossa käytettävissä, esimerkiksi plagioinnintunnistuspalvelu Crossplagin testikäytössä oleva AI Content Detector ja Princeton-yliopiston tietojenkäsittelytieteiden opiskelijan ylläpitämä GPTZero. Onpahan vastaava myös OpenAI:lla itsellään.

Testasimme lyhyesti näitäkin työkaluja. Lopputulos on, etteivät ne näytä toimivan aukottomasti. Edes OpenAI:n oma työkalu ei tunnista kaikkia englanninkielisiä tekstejä AI-generoiduiksi, saati suomenkielisiä. Koska tunnistustyökalujen käytössä on monia tietosuojaan ja tekijänoikeuksiin liittyviä kysymyksiä, niihin ei kannata suin päin syöttää ainakaan muiden - esimerkiksi opiskelijoiden - tekstejä. Samoja avoimia kysymyksiä on toki myös itse tekoälybotin käytössä.

Kuva: www.shutterstock.com

# data[].attributes.attachment_link.title
Lähdekritiikin merkitys korostuu tekoälybottien aikakaudella - Haaga-Helia eSignals

# data[].attributes.attachment_link.description
Tekoälybottien käyttö on vaivatonta, ja niitä myös käytetään mitä erilaisemmissa yhteyksissä. Tiedonhakijan ja erilaisten tekstien lukijan onkin syytä olla valppaana.

# data[].attributes.body
https://esignals.fi/kategoria/tekoaly/tekoaly-oppimisen-ja-osaamisen-mahdollistajana/#1a98b8cd

# data[].attributes.attachment_link.title
Tekoäly oppimisen ja osaamisen mahdollistajana - Haaga-Helia eSignals

# data[].attributes.attachment_link.description
Miten korkeakoulujen tulisi suhtautua tekoälysovelluksiin? Uusista työkaluista voi olla paljonkin hyötyä oppimisessa, jos niitä osataan käyttää oikein.