# data[].attributes.body
Ha ett tydligt syfte och beskriva problemformuleringen på ett sätt som förklarar varför jag vill belysa ämnet samt ha en frågeformulering som knyter an till problemformuleringen.

Bra och tydlig föreläsning! :)

# data[].attributes.body
Bra variation av teori/praktik. Stimulerande och utmanande att snabbt kasta sig in i dessa funderingar i grupp. De praktiska delarna satte verkligen igång tankarna, gavs nya infallsvinklar ifrån ens kurskamrater och inspiration till att ta sig an temat identitet i vårt fortsatta arbete.

# data[].attributes.body
Kul att vi fick arbeta själva och diskutera i smågrupper, tycker det blir lättare att förstå ämnet. Även tydligt och lätt att hänga med. En del repetition men bra att fräscha upp minnet lite

# data[].attributes.body
Jag tycker att föreläsningen var väldigt bra och intressant, gav mycket som kommer hjälpa en i uppsatsskrivandet.

# data[].attributes.body
riktigt bra föreläsning, med många medel och tips på hur man skriver en bra uppsats. Mindre grupper att diskutera och skriva med gjorde hela processen mer tydlig. Riktigt kul!

# data[].attributes.body
Jättegivande för mig som inte har skrivit en uppsats på hur länge som helst. Bra uppbyggt. Och jag kommer ta med mig att inte komplicera för mig själv

# data[].attributes.body
Bra konkreta exempel, roliga uppgifter och speciellt bra att vi fick delas in i mindre grupper för diskussion och praktiskt arbete

# data[].attributes.body
Jag tyckte det var väldigt bra att få jobba med mindre grupper för att få applicera det man fått lära sig efter föreläsningarna!

# data[].attributes.body
Lätt att hänga med. Bra att vi faktiskt fick jämföra olika texter och fundera själva.

# data[].attributes.body
kan alla subkulturer paketeras om utan att förändra grupptillhörigheten

hur sker förändringarna i subkulturerna över tid

vad i kulturen måste bestå densamma för grupptillhörigheten inte ska förändras

Syftet är att förstå samt belysa skillnaderna som skett i subkulturer, hur dessa påverkar kulturerna och individerna.

Hur har färdigpaketerade identiteter förändrats till dagens mer individualistiska förhållningssätt i subkulturerna med utgångspunkt i 80-talets hiphops-kultur?

Hur påverkas individerna och grupptillhörigheten av subkulturernas numera mindre tydliga ramar?

# data[].attributes.body
Ungdommar, 14 - 20

Teknikens inverkan på ungdomars identitet (the social dellema)

Problemformulering

Den mytiska identiteten som sprids och byggs upp via sociala medier har visat sig och har möjligen en skadlig inverkan på ungdomars utvecklande av identitet. Men då myt och verklighet skiljer sig åt leder dissonansen till en skadlig bli om omvärlden och framför allt jaget; i sökandet av att nå idealet.

Syfte

Syftet med arbetet är att uppmerksamma ungdommar om sociala mediers rovdjurslika jagt och inkräktande på identitetens fosterstadie. Likt hur dess faktorer bidrar med en skadlig konsekvens för identiteten.

Frågeställningar (punktform)

Hur påverkas ungdommar av företagens jakt på data?

Hur medvetna är ungdomar av sociala mediers inverkan på dem själva, samt i vilket omfång uppmärksammar dem detta?

Vem har kontrollen över identitets formandet?

Hur formar sociala medier ungdomars identitet och uppfattning om jaget?

# data[].attributes.body
Syfte: Syftet är att ta reda på om det kan vara så att ens offentliga identitet påverkar ens personliga identitet utifrån förväntningar i det offentliga rummet, i detta fall inom försvaret.

Problematisering: Vi alla har en personlig identitet och hur vi uppfattar oss själva, men formas vår personliga identitet utifrån vår offentliga identitet, t ex. på ens arbetsplats. För att besvara frågorna kring detta har vi valt att fokusera på anställda inom försvaret för att se om det finns ett problem med att ens offentliga identitet påverkar ens personliga identitet. Och hur detta kan ta sig i uttryck.

Frågeställning:
- Förändras försvarets anställdas personliga identitet utifrån deras arbetsplats?
- Uppfattas personen inom försvaret personlighetsförändrad sett från närståendes perspektiv?

# data[].attributes.body
Grupp 6

Problemformulering:
Det har lämnats in ett förslag till regeringen som handlar om att man ska kunna byta juridiskt kön från 12 år utan att det sker någon prövning eller kontakt med vården.
Det är viktigt för barn och ungdomar att leva och bli accepterade i det kön de identifierar sig som.

Juridiskt kön - Det kön individen har enligt folkbokföring med könsdefinierat personnumret. Kan benämnas som tilldelat kön vid födseln.
Medicinskt kön kan delas in i:
- Kromosomalt kön (XX eller XY)
- Hormonellt kön (kvinnlig eller manlig könshormonfördelning
- Anatomiskt kön (fenotypiskt kön, dvs hur man ser ut avseende inre och yttre könsorganen och sekundära könskarakteristika = behåring, kroppskonstitution, bröst m m)

Syfte:
Syftet med undersökningen är ta reda på vilka negativa och positiva konsekvenser det kan få på ett barn/ungdoms liv att byta juridiskt kön utan att ha kontakt med vården eller genomgå en prövning innan bytet.

Frågeställning:
Hur påverkas barn i så ung ålder att byta sitt juridiska kön?

Skulle antalet personer som ångrar sitt juridiska könsbyte höjas om barnet inte behöver genomgå prövning/ ha kontakt med vården innan bytet?

Hur viktigt är det att ha rätt juridiskt kön i förhållande till att man ska känna sig bekväm i sin könsidentitet?

# data[].attributes.body
Problemformulering:
Skönhetsideal reproduceras just nu snabbare än någonsin på sociala medier, och allt yngre personer kan ta del av sociala medier och mängden budskap och information som går att hitta där. Det syns en tydlig ökning av psykisk ohälsa bland barn och unga

Syfte: Ta reda på om sociala medier har en påverkan på unga personers identitetsbyggande, där skönhetsideal och liknande lätt sprids.

Frågeställning:

1. Hur påverkar skönhetsideal, som reproduceras på sociala medier, barn och unga?

2. Går det att se en förändring på ungas självkänsla och uppfattning om sin identitet före och efter sociala mediers framväxt?

# data[].attributes.body
Problemformulering: Icke binära personer hamnar utanför de traditionella könsrollerna: man och kvinna i gymnasiet under idrottslektionerna i omklädningsrum. Sexualkunskap, inom idrotten - pardans.

Syftet är att upplysa hur icke binära exkluderas under gymnasieåren i skolorna i Norrköping. Syftet är att underlätta skolgången för icke-binära.

Frågeställning

-          Hur ställer sig Skolverket till en inkludering för ickebinära i gymnasieskolorna i Norrköping?

-          Vad gör gymnasieskolorna i Norrköping?

-          Hur agerar de berörda lärarna i de olika ämnena för att skapa inkludering.

# data[].attributes.body
Problemformulering: Det är för lätt att vara anonym/någon annan på internet. Det är lättare att komma undan utan konsekvenser. Stor del av de anonyma konton som finns på internet, bidrar med näthat och nätmobbning.

Frågeställning:
Varför är man anonym?
På vilket sätt kan man utnyttja den frihet som anonymitet bidrar till?
På vilket sätt kan man vara anonym?

Syfte:
Syftet med undersökningen är att belysa vilka negativa konsekvenser anonymitet kan bidra till.

# data[].attributes.body
Årheim: Ungdomar och skola kopplat till skapandet och uppfattande av kulturell identitet. "Hur" frågeställning. Svårt att förstå syftet, onödigt komplex text. Vi har svårt att förstå syfte och problematisering då den ej är tydlig nog.

Hortlund: Tydligt syfte, med tydliga frågeställningar i "hur" och "vad". Det framgår tydligt vad Hortlund vill åstadkomma med sin uppsats till skillnad från Årheim.

Sandin: Syftet och problematisering kring undomars medverkan i forskning ang sociala medie-användning. Det syns tydligt vad som är vad men texten är rörigt formulerad samt rörigt uppdelad tex. frågeställningarna är skrivna med "hur" och "vad". Lite otydligt om det är ett eller flera syften samt frågeställningar som skall bidra till en större helhetsbild av problemet.

Wigg: Den mest tydliga av alla texter kring varför, hur och vad. Tydlig bakgrund, tydligt syfte och relevanta frågeställningar. Vi anser att problematisering är inbakad i bekgrunden, så det var lite otydligt. Bra strukturerat i övrigt.

# data[].attributes.body
Sandin: Klar och tydligt formulerad i början men övergick sedan i metod i samma del vilket gjorde att det blev svårare att förstå.

# data[].attributes.body
Svåra ord i början av syftet. Inleder med vad syftet inte är, vi tyckte det  kändes lite konstigt eller att det borde komma senare i syftet. Det faktiska syftet kommer så sent. Vi skulle önska att uppläggen var tvärtom. Att det faktiska syftet kommer först och sedan kan vi läsa om vad syftet inte är.
Frågeställningen känns dock tydlig och lätt att förstå.

# data[].attributes.body
Vi skulle vilja ha en tredje frågeställning som wigg tar upp i barkund och syfte. Fråge formuleringen i förhållande till syfte- skriver om att man bara belyser ur negativt perspektiv, hur drabbar det folk att det bara formuleras på ett negativt sätt. Den frågan finns inte i frågeställningar

# data[].attributes.body
Grupp 3 :
Här har vi en rubrik med både bakgrund och syfte. Men självaste syftet ligger under en underrubrik, vid underrubriken skriver man om syftet till avhandlingen och därmed tar med sina frågeställningar. Syftet vid underrubkriken väldigt kort och vagt, man är i behov av bakgrunden.

# data[].attributes.body
Vi hade önskat lite mer information eller utsvävande tankar kring  målet/vad det ska bidra till.
Men annars passar den korta bakgrunden och de få syften till storleken på själva undersökningen.

# data[].attributes.body
Bakgrund och syfte känns som två olika huvudrubriker. Först kommer bakgrund sen kommer ett kort syfte följt av två punkter med frågeställningar. Väldigt lätt att förstå. Tydligt. Den tilltalar oss för att den är enkel. Språket känns anpassat för att många ska kunna förstå.

# data[].attributes.body
Grupp 3:
Även denna studies syfte är tydlig i sin inledning. Syftet kommer snabbt in i de första meningarna.
Frågeställningarna är skrivna i syftet, man har blandat texterna med varandra. Vilket kan vara för att de motiverar varje frågeställning, men det kan också uppfattas som rörigt då man följer inte den klassiska röda tråden.

# data[].attributes.body
Lite för långt redogörande, dock tydligt, men positivt med en typ av sammanfattning i slutet av stycket.
Hon ger sin undersökning excistensberättigande, visar på att det finns en lucka i den annars stora kanon av undersökningar kring ämnet. Hon både undersöker en "ny" metod och tillför nya röster.

# data[].attributes.body
Hortlund: Syftet var tydligt och konkret för en uppsats på 300 sidor. Frågeställningarna var relativt lättförstådda men lite osammanhängande.

# data[].attributes.body
Lite luddigt. Som läsare måste vi ha koll på ämnet för att kunna förstå. Otydligt vad vi har att förvänta oss. Väldigt lång syfte.

# data[].attributes.body
Grupp 3:
Syftet och frågeställningarna är under en gemensam rubrik, vilket de inte var i Årheims text.
"Syftet med denna avhandling är att.." att syftet inleds på detta sett gör det klarare för oss som läsare att förstå vad texten ska handla om, man behöver inte söka lika djupt i texten.
Frågeställningarna är uppradade i klassiska punktformer.
Texten har ett objektivt vetenskapligt språk och subjektet framstår inte som ställningstagande.

# data[].attributes.body
Barkund blir lite luddig men binds ihop med syftet.

# data[].attributes.body
Årheim: Frågeställningar känns relativt spretiga och breda vilket gör att syftet kan bli ganska svårförstått.

# data[].attributes.body
Årheim, personlig i sin skrift.
Tydlig med frågeställningar och tillvägagångsätt.

# data[].attributes.headline
Hortlund: Syftet kändes en aning långt men ändå bra och förtålig. Och frågeställningarna var i punktform vilket gjorde det lätt att läsa och lätta att komma tillbaka till igen när man läser hela texten. 

# data[].attributes.subject
Hortlund: Syftet kändes en aning långt men ändå bra och förtålig. Och frågeställningarna var i punktform vilket gjorde det lätt att läsa och lätta att komma tillbaka till igen när man läser hela texten. 

# data[].attributes.body
Grupp 3:
syftet kan upplevas spretigt, långt och svårt att tyda. Frågeställningarna är uppradade i "hur" frågor.

# data[].attributes.headline
Syftet med undersökningen är tydligt, men hur den ska bidra till läsaren/samhället mindre tydligt.

# data[].attributes.subject
Syftet med undersökningen är tydligt, men hur den ska bidra till läsaren/samhället mindre tydligt.

# data[].attributes.body
Men gissningsvis, stärka identiteten till just den gruppen(som studeras) det gäller.