# data[].attributes.headline
Реєстрація на семінар

# data[].attributes.subject
Реєстрація на семінар

# data[].attributes.attachment_link.title
Реєстрація на семінар-практикум «Сучасні дидактичні технології у практиці керівника гуртка: проблемне навчання» (18.04.2022 року)

# data[].attributes.attachment_link.description
Реєстрація на семінар-практикум «Сучасні дидактичні технології у практиці керівника гуртка: проблемне навчання» (18.04.2022 року)

# data[].attributes.attachment_link.title
ВСТУП ПРОБЛЕМНЕ НАВЧАННЯ

# data[].attributes.headline
2. ІНФОРМАЦІЙНЕ ПОВІДОМЛЕННЯ: Як і коли застосовувати проблемне навчання (Problem-Based Learning)

# data[].attributes.subject
2. ІНФОРМАЦІЙНЕ ПОВІДОМЛЕННЯ: Як і коли застосовувати проблемне навчання (Problem-Based Learning)

# data[].attributes.body
Проблемне навчання (Problem-Based Learning) – це метод навчання, в якому реальні складні проблеми використовуються як освітній інструмент. Навчання, що ґрунтується на вирішенні завдань, стимулює застосовувати навички критичного мислення та вирішення проблем за обмежений час  і надає справжній досвід, який сприяє активному процесу вивчення, допомагає систематизувати знання та природно інтегрує навчання й реальне життя.

Джерелами ситуацій для проблемного навчання можуть бути публікації з газет та журналів, описи з книг чи записи з професійних щоденників, сюжети з телебачення чи інтернет-каналів.

До проблемного навчання входять такі напрями як дослідження випадків (case studies), рольові ігри (п’єси, інсценізації та інше) та симуляції (імітації певних процесів та явищ).
Спільні риси проєктного та проблемного навчання:
залучення до навчального процесу реальних проблем і ситуацій;

ґрунтуються на справжніх освітніх цілях;

включають проміжну (поетапну) та підсумкову оцінку роботи;

учень – у центрі навчальної діяльності, а педагог – керівник навчального дослідження;

є внутрішньо привабливими та мотиваційними;

часто є мультидисциплінарними;

допомагають відпрацювати навички співпраці, вирішення проблем та застосовувати критичне мислення в процесі роботи.

Та водночас між проектним навчанням (Project-Based Learning) та проблемним навчанням (Problem-Based Learning) є суттєва різниця: проблемне навчання фокусується на проблемі й процесі її вирішення, а для проектного навчання основна мета – отримати кінцевий продукт.
Особливість проблемного навчання полягає у тому, що учні не мають готової теорії чи сформованого бачення проблеми. Немає мети створити конкретний продукт та не існує готового рішення. Усе це треба сформувати. Тобто проблемне навчання – це більш пошуковий варіант роботи, якщо порівнювати з проєктами. Не даремно його називають сократівським, або евристичним методом, дослідницьким навчанням тощо. І у цьому складність та переваги.

# data[].attributes.headline
2. ІНФОРМАЦІЙНЕ ПОВІДОМЛЕННЯ (продовження)

# data[].attributes.subject
2. ІНФОРМАЦІЙНЕ ПОВІДОМЛЕННЯ (продовження)

# data[].attributes.body
Особливості проблемного навчання
Проблемний метод вимагає від учнів більшої самостійності, здатності до планування та критичного мислення. Саме це є однією з причин порівняно складної технології його реалізації.
Структура проблемного навчання включає наступні етапи:
1.  створення проблемної ситуації (запропонувати учням її вигадати чи знайти в мережі);
2.  формулювання проблеми (правильне формулювання проблеми істотно полегшує пошук рішення та робить очевидним шлях до нього);
3.  складання плану дій (що нам треба дізнатися для розв’язання проблеми, яка інформація є ключовою, а яка другорядною);
4.  висування гіпотез (сюди входить прогнозування варіантів дій та можливих наслідків);
5.  перевірка висунутих гіпотез (можливо, у вигляді імітації діалогу сторін, експерименту, вирішення проблеми);
6.  аналіз результатів перевірки гіпотез, висновок і узагальнення.

Найскладнішими, особливо для учнів молодшої чи середньої школи, є перші два пункти, адже діти ще не мають достатньо інструментів для того, аби проаналізувати та виявити суть проблеми. Саме на цих етапах їм найбільше знадобиться допомога педагога, який має скеровувати дітей у правильному напрямку та підказувати, що робити.
Найважливіше – вміння ставити правильні запитання. Допоможіть їм освоїти цю навичку. Чому ця тема важлива? Що робить ситуацію проблемною? Скільки в конфлікті сторін, у чому полягають їхні інтереси? Яких фактів нам бракує, аби наблизитися до рішення? Подекуди коло питань, які необхідно опрацювати, настільки широке, що впоратись із завданням здатна лише група. У такому випадку допоможіть сформувати команди та розподілити обов’язки, аби кожен учень відповідав за свою частину проблеми.

Проблемне навчання можна інкрустувати в будь-який предмет, але для цього, звичайно ж, педагогу потрібно додатково попрацювати творчо. Хоча основні проблеми відрізнятимуться між дисциплінами, існують деякі спільні характеристики:
Проблема повинна стимулювати учнів шукати глибшого розуміння концепцій чи теорій.

Проблема повинна вимагати, щоб учні приймали обґрунтовані рішення та захищали їх.

Проблема повинна містити такі завдання, щоб для їх вирішення учням необхідно було пов’язати її з попередніми курсами / знаннями.

Якщо проблему вирішують у групах, вона має бути такого рівня складності, щоб стимулювати учнів об’єднатися задля досягнення мети.

Якщо проблема передбачає багатоетапність вирішення, то початкові кроки мають бути цікавими та відкритими, щоб мотивувати учнів до дослідження.

Численні дослідження підтверджують ефективність застосування проблемного навчання (Problem-based learning) як у початковій, так і в середній та старшій школі. Але на кожному етапі розвитку учнів мають ставитися реальні проблеми, в яких вони здатні досягнути успіху, і ці завдання справді повинні корелювати з віком школярів.

# data[].attributes.headline
3. ПРЕЗЕНТАЦІЙНІ МАТЕРІАЛИ

# data[].attributes.subject
3. ПРЕЗЕНТАЦІЙНІ МАТЕРІАЛИ

# data[].attributes.attachment_link.title
Проблемне навчання-18.04.2022

# data[].attributes.headline
4. ВІДЕОЛЕКЦІЯ "ТЕХНОЛОГІЯ ПРОБЛЕМНОГО НАВЧАННЯ"

# data[].attributes.subject
4. ВІДЕОЛЕКЦІЯ "ТЕХНОЛОГІЯ ПРОБЛЕМНОГО НАВЧАННЯ"

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Олена Раскевич

# data[].attributes.attachment_link.title
відеолекція ПРОБЛЕМНЕ НАВЧАННЯ

# data[].attributes.headline
Практичне завдання 1

# data[].attributes.subject
Практичне завдання 1

# data[].attributes.body
Визначте переваги і недоліки проблемного навчання (перетягніть твердження на відповідну сторону вліво або вправо)

# data[].attributes.attachment_link.title
Переваги і недоліки проблемного навчання

# data[].attributes.attachment_link.description
Розподіліть переваги і недоліки проблемного навчання

# data[].attributes.headline
Практичне завдання 4

# data[].attributes.subject
Практичне завдання 4

# data[].attributes.attachment_link.title
Технологія проблемного навчання (етапи)

# data[].attributes.attachment_link.description
Структура проблемного навчання включає наступні етапи:(розмістіть етапи у правильному порядку).

# data[].attributes.headline
Практичне завдання 2

# data[].attributes.subject
Практичне завдання 2

# data[].attributes.body
Подумайте, яку проблемну ситуацію можна спроєктувати на Вашому занятті.

# data[].attributes.headline
Практичне завдання 3

# data[].attributes.subject
Практичне завдання 3

# data[].attributes.body
Запишіть на аркуші паперу (для самоаналізу).