# data[].attributes.body
Hög kariesaktivitet
-många fyllningar
-Frekvent sockerintag
-Sockerrik kost

# data[].attributes.body
Vaniljyogurt med musli, Bakelser (saffransbulle, kakor osv), honung, chai-latte, lingonsylt
-frekvent intag
-(Gullan är gammal så antagligen en dålig oral clearance men måste kollas)

# data[].attributes.body
Rödbetssallad
Sockerfri julmust?
Kokt ägg
Vatten
Mjölkinnehållande maträtt (pudding)

# data[].attributes.body
Minska intaget av snacks/mellanmål. Hellre en bulle till maten än att ha den separat en timme senare.

Belysa det positiva med hennes kost, såsom vattenintaget.

Sänk på produkter med dolt socker, såsom proviva och vaniljyoghurt, och byt ut detta mot bättre alternativ med mindre socker.

# data[].attributes.body
Innan ni går in i breakout room, notera vilken grupp ni tillhör.

Utse en sekreterare i er grupp som delar skärm och noterar i Padleten under arbetets gång.

Varje gång ni skapar ett nytt inlägg, ange ert gruppnummer som rubrik på raden "Ämne".

Motivera gärna varför ni svarar som ni gör i era inlägg.

Ni kan chatta med Gullan om ni har frågor

Ca 15.45/15.50 liten rast. Vi kallar tillbaka till helkurs ca kl 16.00

# data[].attributes.body
Hon dricker vatten vid lunch.
Hon har försökt att avstå tydliga sockerprodukter, men däremot valde produkter med dolt socker.
Sockerfri julmust, slutade äta godis (men började äta russin istället).

# data[].attributes.body
Har hög frekvens intag och innehållet har högt sockerinnehåll.
T.ex. yoghurt och musli (dold socker), kakor, russin, chai latte, bullar, sylt

# data[].attributes.body
Dricker en del vatten till mat.
På natten när hon är törstig dricker hon vatten.
Herrgårdsost till mellanmål.

# data[].attributes.body
En socker rik kost t.ex russin framför tv varje kväll som hon äter under en längre tid.
Mycket fika, chai latte
Förändrade kostvanor pga flytt till servicehus
Högt intagsfrekvens mer än 5 ggr/ dag

# data[].attributes.body
Ost/mjölkprodukter med hög nivå kalcium och fosfat.

Lite dolt socker i te och proviva, men annars högt vattenintag och ingen läsk/fruktjuice med väldigt höga “medvetna” sockerhalter.

# data[].attributes.body
Äter väldigt frekvent, småäter ofta.
Högt sockerinnehåll i maten (russin, sockerbitar i kaffe, yoghurt, musli).

# data[].attributes.body
Hög kariesaktivitet pga. amalgamfyllningar och dålig kost. Aktivitet har inte varit samma hela tiden.

# data[].attributes.body
7-9 intag per dag, inte så lång tid mellan intag. De flesta av dessa innehåller socker, mycket dolt socker i tex vaniljyoghurt, chailatte och müsli.
Flytt till servicehus => ändrade kostvanor till mer halvfabrikat, lagar mindre mat själv, äter oftare

# data[].attributes.body
Herrgårdsost - antikariogen effekt tack vare kalcium och fosfat
Vatten
Sockerfri julmust - inte optimalt men bättre än med socker
Inget socker i kaffet

# data[].attributes.body
Hög kariesaktivitet

Tre hål under ett år, har varit på regelbundna besök.
Har bara haft amalgamfyllningar sedan tidigare
De nya hål beror på den förändrade kost

# data[].attributes.body
Allmänt låg kariesaktivitet senaste ~15 åren. Blev högre senaste tiden då hon flyttade till Servicehuset.

# data[].attributes.body
Hög kariesrisk.
Gullan har amalgamfyllningar sedan tidigare och äter sockerinnehållande mat frekvent. Gullan har just nu 3 hål som behöver lagas.

# data[].attributes.body
Hög kariesaktivitet. Hon både äter med hög frekvens samt att målen innehåller en del socker, både mellanmål samt riktiga mål.

Hon har några amalgamfyllningar, vilket kan tyda på att hon har kanske ändrat matvanor till de sämre på senare tid.

# data[].attributes.body
3 hål som behövde lagas --> moderat kariesaktivitet
Flera amalgamfyllningar, inga kompositer --> äldre fyllningar, inga nya kariesangrepp som behövde lagas från och med att amalgam förbjöds till nu

# data[].attributes.body
Kariesaktiviteten är hög. Men eftersom att hon hade amalgamfyllningar har hon troligtvis haft en låg kariesaktivitet tidigare.
Många intag av föda.
Sedan hon flyttade till serviceboendet har hennes kariesaktivitet ökat.

# data[].attributes.body
Fråga 1
Gullan har hög kariesrisk då hennes kostvanor och munhygien inte är optimala eftersom hon äter socker frekvent efter ha bytt till ett servicehem. Dessutom har hon 3 hål som behöver lagas.

# data[].attributes.body
Hög frekvens, äter cirka sju gånger per dag. Hon berättar även att hon, när hon äter, tar lång tid på sig (exempelvis ett russinpaket vid en tv-sändning) och pHt behålls lågt under en lång period.

Högt sockerinnehåll i måltid och snacks. En blandning av "dolt socker" samt medvetna "snacks/desserter"

Ändrade vanor på grund av flytt, lagar mindre själv, mer halvfabrikat.

# data[].attributes.body
Hög sockerhalt generellt i kosten.
Relativt hög intagsfrekvens (7-9/dag), småätande mellan måltider.
Små "större" måltider vilket kan vara orsaken bakom småätandet.
En del dolt socker.

# data[].attributes.body
Frekvent intag av mat, 6-9 intag per dag och socker vid nästan alla mål. Varje mellanmål innehöll någon typ av bakverk. Gullan äter mycket på kvällen och salivsekretionen har minskat. Chai-latte istället för vanligt kaffe. Hon äter många processade produkter som innehåller dolt socker, tex. proviva, gorbys, sill, inlagd gurka etc. Småäter russin istället för godis. Honung i te.

# data[].attributes.body
Innehåll: Gullan äter mycket russin som man kan tro är bra men den innehåller dolt socker och dessutom är dess konsistens klibbig som fastnar på tänderna.
Hon äter även mycket bullar som innehåller mycket socker.
Frekvens: Gullan fikar mycket (7-9 intag/dag) vilket resulterar i att hennes frekvensintag är över 5 intag/dag , efter varje måltid ungefär. Saliven hinner inte komma in och buffra vilket gör att tänderna utsätts för lågt pH under längre tid --> karies. Det är fritt socker och konsistensen på hennes rätter är klibbiga ex bullarna som gör att oral clearance minskar och dessutom är den redan försämrad då hon är äldre (oral motorik dålig).

# data[].attributes.body
Kokt ägg, kokt potatis, ost och mjölk (mjölkprodukter innehåller mkt Ca och fosfat), vatten till lunch

# data[].attributes.body
Försämrad generell hälsa (sängliggandes, svårt att borsta själv) som kan leda till försvårat utförd egenvård, beroende av personal.

Svårt att påverka sin egna kost; man kan tacka nej till fika, men inte nödvändigtvis till en hel kolhydratrik “onyttig” måltid som serveras till samtliga på servicehuset.

# data[].attributes.body
Hon äter russin, vilket är mer hälsosamt jämfört med godis men är fortfarande inte specielt bra för tänderna
Ost
Leverpastej
Ägg
Kaffe utan socker
Dricker vatten till maten

# data[].attributes.body
Se till att vårdpersonalen även de är medvetna om den del av hennes vård som de behöver utföra (kan hon borsta själv/bestämma mer måltider själv/vara delaktig i måltiderna)

Var noga med egenvården, skölja med flux, tugga tuggummi etc.

# data[].attributes.body
Försök minska antal intag/dag.
Om hon vill ha mellanmål kan hon kanske slå ihop 2 mindre till 1 lite större. Tex clementin + kaka och kaffe.
Berätta om livsmedel som ofta innehåller dolt socker så hon känner till det. Försöka minska dolt socker genom att äta naturell yoghurt och dricka te utan honung.
Sluta äta russin hela kvällar. Istället äta lite russin och sen dricka te (utan honung).

# data[].attributes.body
Minska intagsfrekvensen - större måltider färre gånger om dagen
Förklara för pat om dolt socker och vilken del av hennes kost som kan förändras till bättre alternativ
Byt ut fikat som hon äter tillsammans med kaffet med bättre alternativ (ex. ost)

# data[].attributes.body
- Clementin- bra ur vitamin synpunkt, men sämre ur karies synpunkt.
- Tomater
- Vatten till lunch

# data[].attributes.body
- sockerfri kaffe
- mjölk (kalciumfosfat)
- vatten efter måltiden (sköljning)
- sallad med hemmagjord dressing
- hemmagjorda rätter vilket gör att hon har mer kontroll över vad hon äter

# data[].attributes.body
-Minska på intag av bakelser men även mindre frekvent
-Äta mycket när det är huvudmål så att man bli mindre hungrig under dagen= färre mellanmål
-Förklara vad dolt socker är och konsekvenserna av det (hälsolitteracitet) t.ex. russin är bra för hälsan men kanske inte just tänderna.

# data[].attributes.body
- inte äta lika frekvent, hålla sig till 5 intag/dag
- inte fika efter varje måltid
- sänka sitt sockerintag i hennes hemmagjorda rätter
- byta ut müsli till något annat med mindre socker/sockerfri
- byta ut filmjölk till sockerfri filmjölk?

# data[].attributes.body
Minska intag till 5 ggr/dag, mer regelbundna måltider
Äta mycket till middagen istället för att små äta hela tiden
Minska socker intag
Prata om dolt socker så att Gullan blir medveten om att socker även finns i russin som hon tyckte var "hälsosamt"

# data[].attributes.body
- Äta större huvudmåltider för att minska på små-ätandet.
- Byta ut "snacks" mot annat som t.ex en macka, frukt och nötter.
- Byta ut chai latte mot en vanlig latte
- Tugga tuggummi om man är sötsugen.
- Äta mindre "färdig" mat
-Hellre glufsa i sig än att njuta

# data[].attributes.body
Fortsatt högt sockerintag och frekventa matintag leder till fortsatt progression av karies, potentiellt snabbare progression av framtida kariesangrepp

# data[].attributes.body
Främja god munhygien:
Använda fluorskölj under dagen
Fluorlack
Be personalen på boendet om hjälp med att tex ändra kostvanor och munhygienrutiner
Minska intervall mellan tandvårdsbesök

# data[].attributes.body
- Lägre frekvens av måltiderna- 3-5 gånger per dag. Större måltider gör att man inte småäter. Om man har stort sötsug kan man rekommendera sötningsmedel.
- Färre bakverk eller äta bakverk tillsammans med måltider
- Dricka vanligt kaffe
- Byta ut vanilj yoghurt till naturell yoghurt/sockerfri yoghurt
- Göra Gullan medveten om det dolda sockret
- Om hon gillar ost kan hon äta det
- Äta mer naturlig mat, mindre processad mat
- Äta mindre klibbig/söt mat

# data[].attributes.body
-Sjukdomsinfo
-Mäta salivmängden
-Nya fyllningar skall göras
-Munhygieninstr
-Användning av fluor
-Salivprov(mäta bakterier)

# data[].attributes.body
Byt ut sockret i kaffe mot sötningsmedel.
Minska frekvensen av intagning, (max 5 istället för 7-9).
Byt ut russin mot något sockerfritt och samtidigt äts upp snabbt (för att förhindra småätandet).
Föreslå alternativ till mat med dolt socker som yoghurt och musli.
Byt ut proviva mot probiotika eller byt ut yoghurt mot afil (för magens välmående).

# data[].attributes.body
Gå igenom relevanta munhygieninstruktioner
Använda fluorskölj
Fluorlack

# data[].attributes.body
Muntorrhet
Socioekonomiska faktorer
Ensamhet ev leder till småätande
Sjukdomar och mediciner

# data[].attributes.body
Sjukdomsinformation
Munhygieninstruktion
Kostinformation
fluorprofylax

# data[].attributes.body
Minskad progression av befintliga kariesangrepp och troligt mindre kariesangrepp i framtiden.

Förändrat beteende synligt i fortsatt kostanamnes

# data[].attributes.body
- Ge munhygieninstruktioner
- Salivprov
- Kostinfo om dolt socker
- Sjukdomsinformation
- Ge delmål för att nå resultat

# data[].attributes.body
- inte småäta framför tv mm
- hon har sina "nyttiga" stunder, men poängtera för henne att ex russin också innehåller socker och att hon kan byta ut det till något annat
- minska sidorätterna till kaffet ex bullarna som hon äter vid sidan om kaffet eller ersätta med t.e.x frukt
- göra henne medveten om att eftersom hon är ensam äter hon mycket ute med sitt umgänge. Då kan hon ex välja något annat att äta än en bulle eller välja andra restauranger som säljer nyttiga rätter

# data[].attributes.body
- Rekommendera fluor skölj/tabletter/lack.
- Göra pat. medveten
- Munhygieninstruktioner

# data[].attributes.body
Om hon fortsätter kommer hon antagligen få fler nya kariesangrepp. Hon behöver ändra vanor för att förbättra prognos

# data[].attributes.body
dålig prognos om hon fortsätter som hon gör då hon har höga sockerintag och intagsfrekvens --> nya kaviteter

# data[].attributes.body
Sätta sig in i patientens situation
Känna av hur patienten mår i allmänhet efter makens bortgång och flytt till servicehus
Hur kan vi göra för att matlagning ska uppfattas som roligare?
Self-efficacy

Salivsekrektionshastighet
Plackansamlig
Eventuella sjukdomar som kan uppstå och behandlingar som kan behövas

# data[].attributes.body
Med tanke på att hon bor i ett servicehus kan hon själv inte påverka vad hon får för kost
Eftersom hon är gamal har hon förmodligen sämre salivsekretion - oral clearance och sämre oralmotorik.

# data[].attributes.body
- Salivproduktionen (påverkas av ålder, sjukdom och medicin)
- Ålder, orkar ej ta hand om sina tänder, sköta munhygienen.
- Bor servicehus, har inte lika mkt kontroll av över sin kost.

# data[].attributes.body
Gullan kan själv inte bestämma vad hon ska äta då hon bor på servicehuset vilket innebär hon har nu nya vanor och en ny livstil

# data[].attributes.body
- Om hon får en sjukdom som gör att hon måste äta medicin som påverkar salivflödet
- Fästeförlust-> rotytan blir synlig och större risk för karies
- Om hon mår sämre psykiskt eller fysiskt
- Viktuppgång och ökat sockerintag kan ge diabetes

# data[].attributes.body
Att vara noggrann med egenvården, inklusive att borsta tänderna noga 2 ggr per dag, använda mellanrumsborste, samt att skölja med fluormunskölj för att förebygga initialkaries.
Upplysa patienten om eventuella risker med fortsatt frekvent sockerintagning.
Om det är servicehuset som bestämmer kosten så kan man säga till så att de väljer bättre alternativ för munhälsan.
Skölja munnen med vatten efter varje måltid.

# data[].attributes.body
Högt sockerintag, både frekvens och mängd --> kontinuerligt lågt pH --> demineralisation högre än remineralisation --> fortsatt nya kariesangrepp

# data[].attributes.body
kortsikt:
- göra en ny kostanamnes/kostdagbok
- progression/avstannande av hennes befintliga karieslesioner

långsikt:
- uppföljning, se om det uppstått nya kaviteter

# data[].attributes.body
Karies situationen kommer att utvecklas och bli värre pga. bla. kosten. Om hon inte ändrar på något så kommer ingen förbättring att ske.

# data[].attributes.body
Om hon fortsätter med hög socker intag och högt intagsfrekvens blir kariesprogressionen snabbare. Mer demineralisering än re - nya kariesangrepp

# data[].attributes.body
Dålig prognos
Karierade tänder kan progrediera och även nya karieslesioner kan uppstå.

# data[].attributes.body
Hon kan bli sjuk som kan leda till att hon får sämre munhälsa pga t.ex. muntorrhet.
Hon kan bli allmänt segare som försvårar egenvården.
Förlust av motivation för att fortsatt ta hand om munhälsan (möjligen pga ålder).

# data[].attributes.body
- Dålig om hon fortsätter som nu
- Kariesaktiviteten är hög och kommer fortsätta att vara det om hon inte ändrar sin kost
- Sämre salivsekrektion för att hon är äldre- vilket leder till att kariesaktiviteten kommer gå snabbare

# data[].attributes.body
- Kort sikt: utvärdera kostanamnes
- Lång sikt: kolla om det är uppstått nya lesioner eller blivit större (både kliniskt och radiologiskt).

# data[].attributes.body
Tveksamt.
Fortsätter hon med samma hög sockerintagning så kan det leda till hög kariesaktivitet som skulle orsaka ännu fler och djupare hål. Detta kan tillslut leda till att tänderna dör.

# data[].attributes.body
På kort sikt:
Prata med henne, ev göra ny kostanamnes. Skapa förtroende och ställa öppna frågor för att få henne att fortsätta vara ärlig. Ta bakterieprov för att se om mängd acidogena bakterier minskar.

På lång sikt:
Genom att mäta hur kariesangreppen utvecklas. Får hon fler? Blir några större?

# data[].attributes.body
Be patienten göra en ny kostanamnes för att se förändringar
Bakterieodling för att se skillnader i bakteriesammansättning
Undersöka progressionen av befintliga kariesangrepp
Göra en ny undersökning efter en längre period för att kontrollera eventuella nya kariesangrepp

# data[].attributes.body
Göra en ny kostanamnes
Mer regelbundna tandvårdsbesök, komma oftare än bara en gång om året och få fluorlack.

# data[].attributes.body
- Ny kostanamnes vid återbesök
- Kolla kariesaktiviteten vid återbesök och kolla om det är nya hål
- Om de befintliga hålen blir större

# data[].attributes.body
-En kostanamnes till (små och stora skillnader)
-Uppföljning av kariesstatus (avstannad, nya lesioner?, aktiva?)

# data[].attributes.body
Man kan göra en ny kostanamnes.
Man kan kontrollera om Gullan har fått nya kariesangrepp (långsiktig kontroll).