# data[].attributes.headline
חלק א׳-איליי חסון

# data[].attributes.subject
חלק א׳-איליי חסון

# data[].attributes.body
א.
ציין-
הזכות לפרטיות
הצג-
הזכות לחיות ללא חשיפה או התערבות או חדירה לחייו ולמרחב הפרטי שלו בניגוד לרצונו, לגופו ולחפציו. זכות זו יכולה להיפגע ע"י חדירה פיזית לגופו או לביתו של האדם, פרסום מידע על חייו הפרטיים, פרסום שמו או תמונתו או איסוף מידע על האדם באמצעים שונים, כגון האזנות סתר.

ב.
פרסום על מחבלים-
לפני כמה חודשים בספטמבר ברחו 4 מחבלים מכלא גלבוע, מקרה זה פורסם בפלטפורומות רבות כמו: חדשות, עיתונים אתרי אינטרנט וכו׳.

ג.
באירוע זה הזכות לפרטיות נפגעה מכיוון שפרסמו פרטים על המחבלים ללא אישורם כמו שמם גילם ועוד, הזכות שהתנגשה עם זכות זו היא הזכות לחיים וביטחון מכיוון שהמחבלים מהווים סכנה לציבור והציבור צריך לדעת עליהם בשביל לעלות את הסיכויים להחזיר אותם לכלא ולשמור על ביטחון אזרחי המדינה, הזכות לחיים וביטחון היא הזכות הכי בסיסית והיא עולה בערכה על כל זכות, ועקב כך נפגעה הזכות לפרטיות.

ד.
ניתן להפחית את הפגיעה בזכות לפרטיות בכך שהמשטרה תאסור על התקשורת לדבר על מקרים אלו ויגבירו את חשיבות הנושא בכך שיתנו לגורמים גבוהים יותר מהמשטרה לטפל בעניין, כמו השב״כ, המוסד ועוד.

ה.
בתמונה לעיל ניתן לראות את תעודות הזהות של המחבלים ואת הפגיעה בזכותם לפרטיות.

# data[].attributes.headline
חלק ב - אורי מורגן

# data[].attributes.subject
חלק ב - אורי מורגן

# data[].attributes.body
1. בחרתי להגיב על הפוסט של גפן טל. אני חושב שגפן העלתה נקודה חשובה בדוגמה של הגבלת תנועתם של אזרחים שרצו לעלות לקבר יקריהם. למרות כל הכאב שבענין, אסור לשכוח שמדובר במקרה חירום גלובלי בריאותי הכרוך בסכנת חיים. במקרה זה החליטה הממשלה על צעדי חירום הכרחיים לדעתם של מומחים, על מנת לשמור על בריאות הציבור. פתרון אפשרי שרבים הגיעו אליו מכורח הנסיבות הוא להיות נוכח דרך זום או שיחת וידאו.

2. בחרתי להגיב על הפוסט של תמר פלד. המקרה שתמר רשמה עליו הוא דוגמה מצוינת לנושא חופש הדיבור והגבול הדק שעובר בינו לבין הוצאת דיבה. זהו נושא מאוד רגיש במיוחד בימינו אנו בהם יש שימוש נרחב בפלטפורמה של הרשתות החברתיות להגיב על דברים ככל העולה על רוחנו. אני חושב שהפתרון שתמר הציעה הוא חכם ומענין ועשוי להיות מאוד אפקטיבי במיוחד שיש נטיה לציין ימים מיוחדים כמו יום "לא לאלימות" וכו'. פתרון נוסף שאפשר להציע הוא עריכת סדנאות בבתי ספר ווובמינרים במקומות עבודה בנושא זה עם דגש על ההבדל בין חופש הביטוי להוצאת דיבה ולשון הרע.

# data[].attributes.attachment_caption
(סעיף ה' בעבודה)

# data[].attributes.headline
חלק א - אורי מורגן

# data[].attributes.subject
חלק א - אורי מורגן

# data[].attributes.body
חלק א

א. ציין: הזכות לשווין

הצג: שוויון כידוע הוא מהעקרונות החשובים ביותר של המשטר הדמוקרטי ומשמעו האמונה כי כל בני האדם נולדו חופשיים ושווים מבחינת הערך שלהם ומבחינת הזכויות שלהם. הזכות לשוויון משמעותה שבמדינה ישנה התייחסות שווה לכל אדם ואדם, ללא הבדלי גזע, לאום, דת, מין, שפה או השקפה.

ב.האירוע: שלטון האפרטהייד בדרום אפריקה בין השנים 1948 ועד שנת 1994. המדיניות שנקטה ממשלת דרום אפריקה, שהייתה מורכבת מנציגים לבנים בלבד, הייתה גזענית והושתתה על עקרונות של הפרדה גזעית בין לבנים, שחורים וצבעונים, ומתן זכויות יתר לבני המיעוט הלבן

ג: הזכות לשוויון נפגע בכך שהממשלה חוקקה חוקים שלא איפשרו למרבית האוכלוסייה במדינה לנהל אורח חיים זהה או דומה של חלק אחר באוכלוסיה. חוקים איךו הגבילו, מנעו והיפלו לרעה את האוכלוסיה הלא לבנה. חוקים כמו איסור נישואי תערובת, אזורי הקבוצות, המכרות והעבודה, שמירת מתקנים נפרדים, פגעו בכל הזכויות והחירויות האישיות של קבוצה אתנית מסוימת ולא איפשרו התפתחות מקצועית ואישית. למעשה שלטון האפרטהייד ביטל כל זכות בסיסית טבעית. אנשים לא יכלו להתחתן עם מי שרצו, להתגורר היכן שרצו (הגבלת חופש התנועה) ונשללו מהם אפשרויות רבות אחרות. הדילמה העולה מסיטואציה זו היא שמיעות לוקח לידו את הכוח ואת זכותיהם של ילידי המקום על מדינתם ומחליט עבורם כיצד לנהל את חייהם באופן מפלה ומבזה.

ד: האופן בו ניתן לאכוף/לשמור או להביא למודעות הציבור את השמירה על הזכות הוא לפעול בצורה דומה לאופן בוא פעלו מתנגדי המשטר במציאות: מרי אזרחי, תעמולה וקבלת עזרה ממדינות אחרות.

# data[].attributes.headline
כחל טגליכט חלק שתיים.

# data[].attributes.subject
כחל טגליכט חלק שתיים.

# data[].attributes.body
אני בחרתי להגיב לעבודה של דניאל  פרום.
בעבודה היא מדברת על קצין משטרה שהחביא מצלמות בחדרי המגורים ובמקלחות של שוטרות ללא אישורן. בכרטיס המסך נמצאו תמונות של הרצין עצמו וכך הוא מגן על עצמו, הוא אומר שהוא לא לקח את התמונות למטרה מינית וכך הוא מנסה להתחמק מאישומים בהטרדה מינית. אך בכל זאת הוא מאושם באישומי הטרדה מינית וביצוע מעשה מגונה. לדעתי הפתרון שדניאל הציע הוא פתרון טוב מאוד. אנחנו יכולים לדעת את זה מכיוון שסוגים שונים של מכשירים לזיהוי מצלמות נסתרות כבר קיימים בשוק והם עוזרים לעשרות ומאות  אלפי אנשים בעולם  להימנע ממקרים נוראיים שכאלו. הבעיה העיקרית היא שמכשירים כאלו הם מאוד יקרים ולכן אנשים רבים לא יכולים להרשות אותם לעצמם. כפי שכתבתי בעבדה שלי על הנושא של מצלמות נסתרות בצה"ל אני חושב שהדבר החשוב ביותר הוא לקבוע ענישה כבדה על מקרים שכאלו, זאת מכיוון שבעולם המודרני הזה התמונות כאלו יכולות להרוס לך את החיים.

הנושא השני שבחרתי הוא העבודה של אור גלר.
בעבודתו אור גלר כתב על מקרים רבים שקורים במערכת החינוך בישראל. המקרה הוא שתלמידים אתיופים רבים מושמים במסגרות של החינוך המיוחד, אף שרבים מהם מסוגלים ככל הנראה ללמוד במסגרות חינוך רגילות, מקרים שכאלו מערכות החינוך המיוחד גורמת לתלמידים רבים נזק ופוגעת בהתפתחותם הלימודית והחברתית.
הדרכים שבהם אור בחר לפתור את הבעיה הן בעזרת כך שמשרד החינוך צריך לשנות את הדרכים שלו ולהתחיל להביא גם לאזרחים האתיופים את האפשרות להיות בבית ספר רגיל. אני חושב שזאת לא הדרך לפתור את הבעיה הזאת זאת מכיוון שהסיבה שהתלמידים הללו הועברו לבית ספר מיוחד בצורה לא לגיטימית לא קרה בגלל שיש חוק שאומר שתלמידים אתיופים צריכים ללמוד בחינוך מיוחד הסיבה שהמקרים הללו קורים זה בגלל שהבתי ספר והיועצים פועלים בצורה גזענית. זה למה שאני חושב שהפתרון הנכון יותר הוא לעשות בדיקות רנדומליות בבתי הספר בשביל לראות אם יש מקרים כאלו ואם יש לעצור אותם לבדוק את היועצים. בנוסף צריך להעביר סמינרים נוספים על תהליך ההעברה של תלמידים לחינוך מיוחד.

# data[].attributes.body
1.בחרתי להגיב לרומי נייגר.

בפוסט שרומי העלתה מדברים על אי שוויון בין נשים וגברים.

לנשים יש גישה מועטה בתקציבים ובמתקני הספורט ויש אפליה בין הנשים והגברים ובכך נפגעת הזכות לשוויון.

אני מסכימה עם רומי בכך שהזכות נפגעה ושצריך שיהיה שוויון בין כולם לא משנה מה הדת, המין, הגזע, השפה וכו׳.

הפתרון לשמירה על הזכות לשוויון שכתבה רומי זה שהחברה תלמד לקבל את האחר לא משנה המין או המגדר שלו ואני מסכימה איתה משוםשצריך שהחברה תהיה מודעת למה שקורה בסביבה.

2.בחרתי להגיב לשיר טימור

בפוסט ששיר העלתה מדברים על הזכות לפרטיות.

בפוסט מדברים על בדיקת חפצים לפני עליה למטוס.

לפי דעתי זה הכרחי שתהיה בדיקת חפצים לפני עליה למטוס כדי שלא יכניסו כלי נשק או דברים חדים שיכולים לפגוע במישהו למרות שזה פוגעבזכות לפרטיות.

אני מסכימה עם שיר בכך שנפגעה הזכות לפרטיות ושצריך שתהיה לנו פרטיות אך אני חושבת שהזכות לחיים וביטחון חשובה יותר במצב זה.

הפתרון לשמירה על הזכות לפרטיות שכתבה שיר זה שיהיה רובוט שיבדוק את החפצים שלנו ואם הוא יזהה משהו חשוד הוא יקרא לעובד אנושיואני מסכימה איתה משום שככה אנחנו לא מרגישים שאנשים אחרים מחטטים לנו בדברים אלא רובוט שבודק.

# data[].attributes.headline
  חלק 2-כריסטופר נאברו 

# data[].attributes.subject
  חלק 2-כריסטופר נאברו 

# data[].attributes.body
1.בחרתי להגיב על הפוסט של לילך קידרון המקרא  המאוד מצער ואכן גזעני  מפלה ופוגע בזכות שיוויון אם זאת הוא יכול לפגוע גם בזכות לחיים וביטחון
אני מסכים אם הפתרון של לילך העלאת מודעות והגברת העונשים כדי שאנשים יבנו מה אנשים שעוברים גזענות עוברים והאנשים שעדיין גזענים יקבלו את עונשם המתאים . לדעתי יכול הקנסים על מעשים / דיבור באופן גזעני יעלו גם בנושאי העלאת המודעות .

2.בחרתי להגיב גם על הפוסט של גלי יהב .
במקרא הגם מאוד מצער אישה הודית בגדה בבן זוגה והוחלט שהיא תשלם אלפי רופי במיידי כאשר לגבר איפשרו לשלם בתשלומים ובגלל שלא שילמה בצורה מיידית הוחלט כי היא נענשת באונס על ידי 12 גברים . האירוע בהחלט מזעזע ומבחיל לדעתי .
אני מסכים עם גלי שהזכות להליך הוגן נפגעת כאן והדרך לשנות את המצב הוא על ידי אכיפה מסודרת של הליכים הוגנים ולדעתי גם נפגעת הזכות לשיוויון מכיוון שהוחלט שהענישה היא אונס בעיקר כי היא אישה . וגם הזכות לחיים וביטחון נפגעת מכיוון שקבלו אותה לעץ ואנסו אותה בלי חוק כתוב שזה העונש .
לדעתי גם חשוב להעלות את המודעות בשוויון מגדרי בכל רחבי העולם כדי למנוע כמה שיותר מעשים נגד המגדר הנשי .

# data[].attributes.headline
חלק 2-עבודה מור סיני 

# data[].attributes.subject
חלק 2-עבודה מור סיני 

# data[].attributes.body
אני בחרתי להגיב על הפוסט של מיקה בן בשט

בפוסט מדובר על סגירת נתב״ג ביולי עקב הקורונה (תחלואה גבוה) בשנת 2021 אני מסכימה עם מיקה שנפגעה הזכות של חופש התנועה בנגד לזאת אם לא היו סוגרים את נתב״ג התחלואה ככל הנראה הייתה עולה ובכך הזכות לחיים ובטחון הייתה נפגעת אני חושבת שבמקרה זה לא היו צריכים לסגור את נתב״ג באופן קולקטיבי אני חושבת שצריכה להיות לבן אדם את הזכות לבחור האם הוא נשאר במדינתו או טס ויוצא ממנה ולא צריך לשלול לו אותה.
הפתרון שהוצג הוא הטלת סנקציות על האנשים שטסים כגון רק מי שהתחסן חיסון אחד יוכל לטוס או שהיה חייב בבדיקה בחזרתו לארץ.
דעתי על פתרון זה שהוא פתרון טוב ושיכול לעבוד וכך לגרום שנתבג לא יסגר שחופש התנועה לא יפגע ושבזכותו לחיים ובטחון לא תפגע .
פתרון נוסף הוא שירשו לטוס רק למדינות עם מספר חולים נמוך וכך לא תהיה סכנה רבה בנוסף עד לקבלת תשובה שלילית תיהיה חובת בידוד.

אני בחרתי להגיב על הפוסט של איתן שושן

בפוסט מדובר על ניסיון פיגוע באזור ג׳נין בו מחבלים ירו על לוחמי מג״ב לא היו נפגעים באירוע המחבלים ירו לעבר לוחמים מטרקטורון וגרמו נזק לניידות. לא היו נפגעים בנפש. לוחמי מג״ב השיבו לעברם באש וכוחות גדולים הוזעקו למקום.
מהמשטרה נמסר כי "כוחות ביטחון נוספים של לוחמי מג"ב וצה"ל הוזעקו לאזור בכדי לבצע סריקות אחר המחבלים, הפעילות במרחב נמשכת".
אני מסכימה עם איתן אני חושבת שנושא הפיגועים בשטחים הוא נושא ממש חשוב וחשוב לעלות את המודעות לדבר כאשר תוקפים לוחמים פוגעים בזכות שלהם לחיים ובטחון ואם לא היו מציבים את הלוחמים האלה בשטחים א נחנו התושבים לא היינו מוגנים והזכות שלנו לחיים ובטחון הייתה נפגעת. מנגד אפשר גם להגיד שהלוחמים בוחרים להשים את הזכות שלהם לחיים ובטחון במקום השני ואת הזכות לחיים ובטחון של אזרחי המדינה במקום הראשון הם שמים את עצמם באש.
אבל אני חושבת שעדיין צריך לתת להם תחושת בטחון והגנה מצד המדינה אני מסכימה עם הפתרון שהוצע אני חושבת שהוא פתרון יעיל היכול לעבוד בצורה טובה ברגע שהלוחמים יהיו מתוחזקים ברמה הכי טובה יגיעו תוצאות והם ירגישו בטוחים מצד המדינה וההערכה למדינה.

# data[].attributes.headline
לילך קידרון- חלק 2

# data[].attributes.subject
לילך קידרון- חלק 2

# data[].attributes.body
1. בחרתי להגיב על הפוסט של כריס נאברו.
פוסט זה מדבר על אישה אסייתית, אשר הלכה ברחוב והותקפה קשות על ידי גבר רק בגלל היותה אסייתית.
אני מסכימה עם כריס שהזכות לשווין נפגעה באירוע זה אך לדעתי נפגעת גם הזכות לחיים וביטחון מכיוון שהאישה הותקפה, דבר שמפר את הזכות לחיים וביטחון.
אני מסכימה עם הפיתרון שכריס הציע לבעיה. שהעלאת המודעות תעזור למנוע אירועים דומים לאירוע זה, אך אני חושבת שרק העלאת המודעות לבד לא תספיק, ושצריך גם להגביר את העונש לכל מי שמתנהג בצורה גזענית כלשהי.

2. הפוסט השני שבחרתי להגיב עליו הוא של מיקה בן בשט.
פוסט זה מדבר על סגירת נתב"ג ביולי 2021 עקב הקורונה. אני מסכימה עם מיקה שהזכות לחופש התמועה נפגעת אבל יחד עם זאת היה באירוע התנגשות בין 2 זכויות, הזכות לחופש התנועה והזכות לחיים וביטחון. ההחלטה לסגור את נתב"ג באופן זמני לפי דעתי הייתה ההחלטה הנכונה מכיווו שהזכות לחיים וביטחון חשובה יותר מהזכות לחופש התנועה.
אני לא מסכימה עם הפיתרון שמיקה העלתה מכיוון שהחיסון הראשון לא מחסן טוב מספיק, והבדיקת pcr לא אמינה במאה אחוז.

# data[].attributes.headline
יהלי סימון - חלק 2

# data[].attributes.subject
יהלי סימון - חלק 2

# data[].attributes.body
אני בחרתי להגיב על הפוסט של לילך. אני חושב שזה אירוע מזעזע מכל הבחינות. אני מסכים עם הפתרוות ואף הייתי מעלה את ההענישה במקרים שכאלה עד למאסר אולם ואף לגזר דין מוות.

האירוע השני שבחרתי להגיב עליו הוא על האירוע של  גיא אורון. אני חושב שאלו אירועים נוראים וקשים מאוד.
אני מסכים עם הפתרונות שלו, אך הייתי מעלה את שכר השוטרים ואת כמות משרות השוטרים בכל הארץ ולא רק באיזורים אם יותר פיגועים, וגם הייתי מוסיף חברות הבטחה פרטיות להבטחה מרבית.

# data[].attributes.attachment_link.title
חלק ב' של העבודה באזרחות

# data[].attributes.headline
חלק שני מאיה קצירי

# data[].attributes.subject
חלק שני מאיה קצירי

# data[].attributes.body
1. האירוע הראשון שבחרתי להגיב לו הוא האירוע של גפן טל, האירוע שגפן מספרת עליו הוא שבעקבות משבר הקורונה חל איסור עלית משפחות שכולות לקברם של קרוביהם, ואפילו לא יכולות לבוא ביום הזכרון לבית העלמין. דעתי על האירוע שזה מזעזע, אנשים שאיבדו את הילדים שלהם, אבא שלהם, אח שלהם ועוד... הדבר הכי מינמלי זה לעלות לקבר של בן משפחתם או האיש הקרוב אליהם. אני חושבת שהרעיון של גפן להבדק לאחר העליה לקבר הוא רעיון חכם ואחראי. בנוסף הפתרון שלי, הוא שיעשו הנחויות ומתווים שגם יאפשרו למשפחות להעלות לקבר וגם לא תהיה הדבקה המונית.

2.האירוע השני בחרתי להגיב עליו הוא האירוע של יפתח קסורלה, האירוע שיפתח הציג הוא בעצם פגיעה בחופש התנועה בגלל התו הירוק, לפי דעתי רעיון התו הירוק הוא רעיון טוב, הוא בעצם נוצר כדי לעודד אנשים להתחסן וכך כביכול, "נצא מהקורונה", בכל זאת אני חושבת שהתו הירוק כן פוגע בחופש התנועה ואני לא חושבת שהיו צריכים להגביל כלכך הרבה דברים רק בגלל התו הירוק, יש אנשים שבוחרים לא להתחסן וזאת זכותם המלאה. הפתרון שאני מציעה הוא לתת עוד אלטרנטיבות לאנשים שאין להם תו ירוק למשל הנחיות והגבלות שונות שיעזרו לאזרחים לשמו על הקורונה כמו למשל מתחמים במקומות פתוחים, פחות התקהלויות ועוד.

# data[].attributes.headline
מיקה בן בשט- חלק 2

# data[].attributes.subject
מיקה בן בשט- חלק 2

# data[].attributes.body
תגובה 1 : דניאל בן בסט

דניאל הציג בפוסט שלו שבתקופת הבידודים והסגר המשטרה השתמשה בטכנולוגייה של השב״כ כדילעקוב אחרי מיקומם של המבודדים ולאתר את מי ששובר בידוד. אני לא מסכימה עם הפתרון שלדניאל שהוא להתקין מכשיר בביתו של המבודד שאליו המשטרה תתקשר בשעה אקראית ואםהמבודד יענה סימן שהוא בבית מכיוון שיכול ליהיות שהמבודד אינו גר בבית לבד ומי שענה למכשיראינו הוא, אני דווקא בעד השימוש בטכנולוגיה של השב״כ מכיוון שאני חושבת שאם הם משתמשיםבטכנולוגיה רק לשם לבדוק אם המבודד נשאר בבית ולא חודרים לפרטיותו אז זה בסדר לגמרי מכיווןשהזכות לחיים וביטחון גוברת על הזכות לפרטיות.

תגובה 2: שיר טימור

בפוסט של שיר היא מדברת על בדיקת החפצים האישיים לפני העליה למטוס במכונת רנטגן. אני לאמסכימה עם הפתרון של שיר מכיוון שאני לא חושבת שרובוט יכול לעשות את אותה עבודה כמו בןאדם, כלומר אם ישימו רובוט במקום בן אדם אז זה אומר שיתכנתו אותו לזהות צורות של חפציםחשודים(סכינים, רובים) אך אני חושבת שבן אדם מסוגל לזהות דברים חשודים שרובוט לא יזהה ויותר טוב.

# data[].attributes.headline
רומי נייגר-חלק 2

# data[].attributes.subject
רומי נייגר-חלק 2

# data[].attributes.body
הפוסט שעליו בחרתי להגיב הוא של ליאור דוד
מסופר על השפלת נוסעים דרוזים על ידי עובד בחברת "אל על". לפי דעתי אותו עובד התנהג בצורה מאוד לא מכבדת. והוא צריך ללמוד לקבל את כל עדות ולא להתנהג בצורה כה גזענית.
בנוסף אני חושבת שהרעיון של לעשות הפגנות יכול מאוד לעזור לאנשים ללמוד לקבל את כולם ולא להתנהג בצורה גזענית כמו באותו מקרה.

2. בחרתי להגיב על הפוסט של מור סיני
בפוסט מסופר על תלמידה שהתעללו בה בשימוש של חומרי ניקיון.
אני חושבת שהאירוע הזה נורא מסוכן וגם משפיל מאוד.
בנוסף אני חושבת שהפתרונות שהציעו כגון: ענישה ושיחות בית ספריות.
יכולות מאוד לסייע ולתרום לילדים לדעת ולשמור על זכות הכבוד.
הצעה נוספת היא להעביר הרצאות או שיעורים שבהם יסבירו וילמדו רק על ערך הכבוד.

# data[].attributes.headline
חלק 2- אור גלר

# data[].attributes.subject
חלק 2- אור גלר

# data[].attributes.body
בחרתי להגיב לפוסט של יהלי סימון. בפוסט מסופר על הרצח של דפנה מאיר אשר נרצחה בפתח ביתה ובמחבל הצליח לברוח. האני מסכים שהזכות לחיים וביטחון נפגעת ושמקרים כאלו לא צריכים לקרות יותר. בנוסף, אני חושב שעוד פתרון הוא לתגבר את כמויות המשטרה/החיילים במקומות בעליי אחוז פיגועים גבוהה

הפוסט השני שבחרתי להגיב לו הוא של מיקה בן בשט. בפוסט מסופר על סגירת נתב"ג ביולי 2021 עקב הקורונה. אני לא מסכים עם מיקה מכיוון שהם סגרו את נתב"ג כדי לשמור על המדינה והם ידעו שהזכות לחיים וביטחון יותר חשובה מהזכות לחופש התנועה. אני הייתי מציע לסגור את נתב"ג כמו שהממשלה החליטה.

# data[].attributes.headline
מאיה רוזנבלום- חלק 2

# data[].attributes.subject
מאיה רוזנבלום- חלק 2

# data[].attributes.body
1. בחרתי להגיב על הפוסט של שיר טימור. בפוסט מדובר על בדיקת החפצים לפני העלייה למטוס. לדעתי, בדיקת החפצים לפני העלייה למטוס הכרחית בהחלט למרות הפגיעה בזכות לפרטיות בשביל למנוע מצב של פיגוע או כל מצב בטחוני אחר. הפתרון שהוצע הוא פתרון טוב, אבל לא שימושי ברוב המקרים. הוכח המון פעמים שרובוט לא יעיל כמו בן אדם, ושהסיכויים שבן אדם ימצא משהו חשוד יותר גבוהים מאשר רובוט. לדעתי, אפשר במקום רובוט לעשות מכונה שמראה רק פריטים חשודים ולא את כל הפריטים במזוודה/בתיק האישי.

2. בחרתי להגיב על הפוסט של ליאור דוד. בפוסט מדובר על מקרה של השפלת נוסעים דרוזים על ידי עובדבחברת ״אל על״. לדעתי, מקרה זה הוא מקרה מבייש ביותר ומיותר בהחלט. מכיוון שלנוסעים היה דרכוןישראלי, אין סיבה לבקש מסמכים של שירות צבאי ולעכבם לעלייה במטוס. לדעתי הפתרון שהוצע הואפתרון טוב. עליית המודעות למקרים אלו יכולה למנוע מקרה כזה בעתיד. לדעתי, גם צריך להודיע לחברת״על אל״ על מקרה זה ולגרום לפיטורים או טיפול מיידי על ידי החברה.

# data[].attributes.attachment_caption
מעלה עבודה מחדש כי הגשתי את הלא מעודכן בטעות

# data[].attributes.headline
לורין ברמן - חלק א

# data[].attributes.subject
לורין ברמן - חלק א

# data[].attributes.body
חופש הביטוי

לכל אדם זכות לבטא ולהפיץ את עמדותיו, דעותיו ואמונותיו בכל דרך שיבחר (לבוש, פולחן, תקשורת, אמנות, בדיבור, בכתב וכו') בפומבי ובגלוי כל עוד אינו פוגע. למשל, למרות חופש הביטוי אסור יהיה לפרסם סודות בטחוניים, להוציא דיבה על אדם אחר, להסית לשנאה ואלימות או לפגוע ברגשותיהם של אחרים.

חוק הפייסבוק היא מאפשרת לשופט בית משפט מחוזי, לפי בקשה של תובע מהפרקליטות, לתת צו להסרת תוכן שהתפרסם באינטרנט.  בהצעת החוק יש שני תנאים לקבל את צו הסרת התוכן.  התנאי הראשון הוא שפרסום התוכן מהווה עבירה פלילית. לא רק טרור, אלימות מינית ואלימות פיזית אלא כל העבירות בחוק העונשין, התנאי השני להסרת התוכן הוא שבנסיבות העניין יש אפשרות ממשית שהמשך הפרסום יפגע בביטחונו של אדם, בביטחון המדינה או בביטחון הציבור.

חופש הביטוי וההבעה הוא זכותו של כל אדם להביע את דעתו ולומר את שברצונו זכות לבטא ולהפיץ את עמדותיו, דעותיו ואמונותיו בכל דרך שיבחר ובחוק זה זכות זו נפגעת ומתנגשת עם זכות הכבוד.

זכות הכבוד - כל אדם הוא ראוי שיתייחסו אליו בכבוד. זהו הבסיס לזכויות האדם, שממנו נגזרות הזכויות לחירות, לשוויון ולהליך הוגן, וכן הזכויות לשם טוב, לפרטיות, לצנעת הפרט, והזכות שלא להיות נתון ליחס משפיל ומעליב.

כאשר שופט בית המשפט המחוזי מוחק תוכן אשר פורסם באינטרנט הוא פוגע בזכות לחופש הביטוי של המפרסם אך לפי התנאים מותר רק כאשר התוכן פוגע בזכות הכבוד ופוגע בביטחונו של אדם, בביטחון המדינה או בביטחון הציבור.

העניין הוא אמנם מחוקקי החוק קבעו שבקשות להסרת תוכן יקבלו את אישור היועץ המשפטי לממשלה כי עד שיקבלו את אישור ויפנו לבית המשפט, יעברו שלושה ימים. זה פרק זמן שהוא נצח במונחים של רשתות חברתיות. אפשר להבין מכך שהחוק גם לא יעיל.
https://www.calcalist.co.il/calcalistech/article/b1ygdp00sy

לפי דעתי הדרך לפתור את הבעיה היא לעצב רובוט דיגיטלי אשר בודק כל קובץ לפי שהוא מועלה לאינטרנט, הרובוט בודק שהקובץ אינו פוגע בזכות הכבוד ובמידה וכן מועבר לרשויות. אומנם פתרון זה עדיין פוגע בחופש הביטוי אך לפחות יהיה יעיל יותר.

# data[].attributes.headline
גלי יהב - חלק 2

# data[].attributes.subject
גלי יהב - חלק 2

# data[].attributes.body
1. בחרתי להגיב על הפוסט של רומי נייגר.
האירוע שעליו מדבר הפוסט הוא העדפה תקציבית כלפי קבוצות ספורט של גברים.
האירוע מפלה בצורה חמורה את הנשים והילדות שרוצות לקחת חלק בפעילות שאמורה להיות מוצעת לכולם וכולן.
הזכות היא הזכות לשיוויון.
ההצעה לפיתרון של רומי היא שהחברה תלמד לקבל את האחר לא משנה מה המין או מגדר של אותו אחר.
זה עיקרון מנחה מעולה, ההצעה שלי להפוך את זה לדרך פעולה על ידי החלפת הפרסומות שמראות בנים בתלבושת ג'ודו, כדורסל, כדורגל וכו ובנות בתלבושת מחול בהפך.
בנות יסתכלו באוטומט על פוסטרים עם בנות, ובנים יסתכלו על פוסטרים עם בנים. אם נראה בכל מקום שאנחנו אמורים לעשות דברים בצורה מסוימת, בסוף באמת נעשה אותם ככה. אם הפוסטרים יראו גיוון, ויכללו גם בנים רוקדים או בנות מטביעות לסל, יש סיכוי גבוה יותר לשיוויון במציאות שנראה.
מעבר לכך, אם התקציבים מגיל צעיר יהיו שווים מלבד מקרים חריגים, יהיה אפשר להשתמש בתקציבים העודפים לקבוצות הקטנות יותר לפרסום ככה שיגדלו.
ככה, גם אם יש פחות בנים בריקוד, אפשר לפרסם, להשקיע יותר בציוד, ולהפוך את הקבוצה למושכת יותר ככה שיגיעו אליה יותר בנים והתקציבים יהיו נחוצים.

2. הפוסט השני שעליו בחרתי להגיב הוא של מאיה קצירי.
באירוע שבחרה מאיה קצירי, אישה לא התקבלה לעבודה רק משום היותה אישה.
האירוע, כמו שציינה מאיה, מציג אפליה חמורה מאוד, ונפגעת בו הזכות לשיוויון.
הפיתרון של מאיה מציע העלאת מודעות בעזרת דרך דומה למעין #מיטו, שבו ישתפו כמה שיותר נשים שחוו מקרה דומה.
הפיתרון אומנם מצוין, אבל אין שום דרך שבה אפשר לגרום לאנשים לשתף.
לפי דעתי, צריך להפקיד ועדה, שבכל מקרה שבו יש חשש לאפליה בקבלה עובדים, האנשים שנדחו יוכלו לבוא ולדווח.
בנוסף, האירוע מציג אפליה נגד נשים שמושרשת מגיל צעיר, ולכן גם הפיתרון צריך להתחיל מהשורש.
אם כבר בגן, נלמד ילדים שבנים ובנות שווים אחד לשניה, הילדים יגדלו למעסיקים השיוויוניים שאנו רוצים.
הבעיה לא יכולה להיפתר ביום או רק בעזרת זה, אבל לדעתי מאוד חשוב לשנות את התוכן שאנחנו רואים בטלוויזיה מגיבורי על חזקים ובנות מתוקות לשילובים שווים כדי שכולם יתקדמו לכיוון הראיה של נשים כחזקות ועצמאיות.

# data[].attributes.headline
יפתח קסורלה חלק שני

# data[].attributes.subject
יפתח קסורלה חלק שני

# data[].attributes.body
הפוסט הראשון שבחתי להגיב עליו הוא הפוסט של לילך. בפוסט מדובר על כך שנפגעת הזכות לשוויון ברצח של ג׳ורג פלויד. אני מסכים עם לילך שנפגעת הזכות לשוויון באירוע זה אך לדעתי גם הזכות לחיים וביטחון נפגעת במקרה זה משום שבמקרה אזרח בארצות הברית נרצח על ידי גוף ממשלתי. דבר זה נוגד את הזכות לחיים וביטחון שאומרת שזכותו של כל אדם לחיות ללא הפחד מפגיעה בכל צורה.
בנוסף הפיתרון שהוצע הוא מצויין כי כאשר יותר אנשים אהיו מודעים למה שכורה ושכל בני האדם שווים מקרים כאלה יקרו פחות ופחות.

הפוסט השני שאני מגיב עליו הוא הפוסט של דניאל בן בסט, מדבר על כך שאכיפת הבידודים על ידי ריגול טלפני  גורם להתנגשות של שתי זכויות הזכות לביטחון והזכות לפרטיות. לדעתי הנחה זו מדוייקת משום שבאמת יש בו שתי ערכים חשובים מאוד שמתנגדים זה לזו.
הפיתרון של מצויין משום שהו לא מחליט רק על זכות אחת חשובה מבין השתים אלה הוא מוצא פיתרון המשלב בין הזכויות ומגיע לפשרה.

# data[].attributes.headline
לורין ברמן - חלק 2

# data[].attributes.subject
לורין ברמן - חלק 2

# data[].attributes.body
1. בחרתי להגיב על הפוסט של מאיה רוזנבלום.
הפוסט מדבר על אזרח סין נעצר על ידי משטרת ישראל בחשד לתקיפה ואיומים אך לא נחקר במשך יומיים כי למשטרה לא היה מתורגמן וכלל לא הודיעו לסנגוריה הציבורית על קיומו.
במקרה כזה הזכות להליך הוגן נפגעת משום שבסיס הזכות היא שחשוב שיעשה כלפיו צדק ושיישפט ע״י שופטים הוגנים וניטרליים. אדם חף מפשע עד שלא הוכחה אשמתו, כל אדם זכאי למשפט הוגן ופומבי. אני מסכימה לגמרי עם טענתה של מאיה כי אכן זכות להליך הוגן נפגעת אך בנוסף לכך היה במקרה התנגשות בין 2 זכויות, הזכות להליך הוגן והזכות לחיים וביטחון. הגבר, שאינו דובר עברית, נעצר על ידי שוטרי תחנה בחשד לתקיפה הגורמת חבלה של ממש ופציעה, ובחשד לאיומים אולם, השוטרים לא חקרו אותו בתחנת המשטרה בגלל היעדר מתורגמן, וכלל לא הודיעו לסנגוריה הציבורית על קיומו. בכל זאת ביקשה המשטרה מבית המשפט השלום בתל אביב להאריך את מעצרו בחמישה ימים, בדיון שנערך באמצעות היוועדות חזותית בשל נגיף הקורונה. לפי דעתי אומנם הזכות להליך הוגן נפגעה אך בשביל לשמור על זכות החיים והביטחון לסביבה, למשטרת ישראל יש חשדות ולכן הכרחי שהאזרח יעבור חקירה מתמשכת לפני שחרורו.
הפתרון אשר הוצע הינו להביא מתורגמן שיהיה בתחנה או במקום קרוב בשביל שאם יצא מצב שאזרח שלא דובר עברית מגיע לתחנה לא נגיע למצב כמו זה,
אני מסכימה עם רעיון זה משום שהוא רעיון מעשי והכרחי ומוזר לי מאוד שמשטרת ישראל אינה פועל בדרך זו.

2. בחרתי להגיב על הפוסט של דניאל פרום.
הפוסט מדבר על קצין משטרה שהחביא מצלמות בחדר המגורים של השוטרות בלי אישורן ובכך פגעה בזכות לפרטיות.
אני מסכימה לגמרי עם טענתה של דניאל אשר הזכות לפרטיות של אותן שוטרות נפגעה בכך שאותו קצין חדר למרחב הפרטי שלהן וגופן.
הפתרון אשר הוצע הוא להמציא מכשיר שכאשר הוא ליד מצלמות הוא מצפצף ומידי יום אנשים שישנים במקומות כאלו יוכלו לסרוק את החדר ליתר ביטחון ולבדוק אם אין בו מצלמות, אני מסכימה עם דניאל שהרעיון הכללי הינו טוב אך מכשיר שכזה אינו פרקטי משום שהפיתוח עצמו יהיה יקר ביותר והמוצר לא פחות כך שלא יהיה זמין לקהל הרחב המיועד לו.

# data[].attributes.headline
חלק 2 - איתן שושן

# data[].attributes.subject
חלק 2 - איתן שושן

# data[].attributes.body
הפוסט אליו בחרתי להגיב הוא הפוסט של מיקה בן בשט

בפוסט של מיקה מדובר על כך שעקב תחלואת הקורונה הוחלט ביולי 2021 לסגור את נתב"ג באופן זמני, בעקבות החלטה זו חופש התנועה של אזרחי ישראל נפגע. אני מסכים עם מיקה על כך שחופש התנועה נפגע אבל בנוסף לכך היה במקרה התנגשות בין 2 זכויות, הזכות לחופש התנועה והזכות לחיים ולביטחון, אני חושב שההחלטה של הממשלה לסגור את נתב"ג באופן זמני הייתה החלטה נכונה כי הזכות לחיים ולביטחון גוברת על חופש התנועה, ויותר חשוב לשמור על בריאות אזרחי ישראל מאשר לאפשר ליציאה מהארץ ולקחת סיכון בהידבקות והפצת המחלה בישראל עם חזרת האזרחים החולים מחו"ל לארץ, בנוסף מכיוון שסגירת נתב"ג היא רק באופן זמני וקצר אני חושב שהפגיעה בחופש התנועה היא לא פגיעה כל כך גדולה. הפתרון שהוצע הוא להשאיר את נתב"ג פתוח אבל להטיל תנאים בכדי לטוס כמו לחייב בחיסון ראשון או לבצע בדיקת pcr לפני ההמראה, אני חושב שרעיון זה הוא רעיון טוב אבל סגירת נתב"ג באופן זמני הוא רעיון קצת יותר יעיל מכיוון שהחיסון הראשון לא מחסן לגמרי את האנשים מהמחלה ועדיין אנשים עם חיסון ראשון יכולים להדבק, ובדיקת ה pcr לא אמינה ב-100% ולכן גם הטלת התנאים הללו לא יעזרו מספיק במניעת ההדבקה והפצת הנגיף.

הפוסט השני אליו בחרתי להגיב הוא הפוסט של רומי נייגר

בפוסט של רומי מדובר על כך שלקבוצות הכדורסל והכדורגל של הנשים בנתניה יש גישה מועטה יותר למתקני הספורט מאשר לקבוצות הגברים ובכך נוצרת אפליה בין הנשים לגברים ופגיעה בזכות לשוויון. אני מסכים עם רומי על כך שהזכות לשוויון נפגעה וחושב שזה דבר שלא צריך לקרות בימינו, ושהחברה מספיק חכמה ומתקדמת בשביל להבין שאין מין יותר טוב או שמגיע לו יותר מהמין השני. הפתרון שהוצע הוא שהחברה תלמד לקבל את האחר ללא אפליה בין מינו או מגדרו ואני חושב שדבר זה הוא נכון ושהחברה צריכה לקבל את זה שמין לא קובע אם אדם יותר או פחות טוב מאדם אחר ולכן זה פתרון טוב. אם הייתי צריך להציע פתרון הייתי מציע שבכדי להעלות את המודעות לאפליה נגד נשים בחברה הייתי מציע לנשים לעשות הפגנות ולשדולת הנשים בישראל לשלוח נציגות לבתי הספר להסביר לילדים על כך שהאפליה נגד נשים לא יכולה לעבור על סדר היום, ובכך לעצב את דור העתיד לשוויון בין נשים לגברים.

# data[].attributes.headline
גפן טל - חלק שני

# data[].attributes.subject
גפן טל - חלק שני

# data[].attributes.body
האירוע הראשון שברצוני להתייחס אליו הוא האירוע של מאיה קצירי.

באירוע מסופר על אישה אשר לא התקבלה לעבודה שהיא רצתה עקב היותה אישה. לדעתי זה נוראי בימינוהמודרניים אישה לא יכולה להתקבל לעבודה מכובדת עקב מינה.

הזכות שמאיה ציינה היא הזכות המרכזית שנפגעת והשיוויון כאן הוא הערך המרכזי אשר נפגע , אני חושבתשהפתרון של מאיה הוא פתרון יצירתי וטוב מאוד , העלאת המודעות בסוף של העם זה מה שיעזור לחברה שלנולהיפתח , אפשר אולי גם לעשות הפגנות לזכויות האישה ולשיווין בין נשים וגברים . אני חושבת שזה מה שיוביללשינוי גדול מאוד בארץ ובכלל בעולם.

האירוע השני אשר הייתי רוצה להתייחס אליו הוא האירוע של שיר טימור על בדיקת החפצים בעת העלייהבמטוס . אני חושבת שבמקרה זה כמו ששיר רשמה הזכות לחיים בביטחון עולה על הזכות לפרטיות ובאמת ישהתנגשות גדולה אבל עדיף שנהיה בטוחים יותר מאשר רגע אחד שבודקים לנו את החפצים האישיים.

אני חושבת שהפתרון היחיד הוא שאנשים יבינו שזה לא נועד בשביל לחטט החפצים אלא נועד לשמור לנו עלהביטחון . גם מה ששיר אמרה הוא נכון מאוד ואפשר אולי להתקין רובוט שיעשה את עבודתם של הבידוקהבטחוני , אבל אם אכן מתקינים רובוט צריך שהוא יהיה רובוט משוכלל מאוד כדי שעדין נרגיש בביטחוןבמטוס.

# data[].attributes.headline
עמית ברוש- חלק 2

# data[].attributes.subject
עמית ברוש- חלק 2

# data[].attributes.body
אני בחרתי להגיב לפוסט של גפן טל. בפוסט של גפן מדובר על כך שבעקבות הקורונה משפחות שכולות אינן מורשות לעלות לקבר אהוביהם ביום הזיכרון. אני מסכימה עם גפן שבמקרה הזה הזכות לחירות נפגעת והזכות לחיים וביטחון מוגברת. אני חושבת שהפיתרון של גפן- להידבק לפני ואחריי העלייה לקבר הוא חכם וטוב. איני חושבת שצריך לשלול את הזכות של הקרובים לבקר את אהוביהם ביום כזה חשוב ועצוב. לכן הסכמתי ונגע בי הפוסט של גפן.

בנוסף, בחרתי להגיב לפוסט של דניאל בן בשט. דניאל הציג שבמהלך הקורונה, על מנת לוודא שמבודדים מתבודדים מתקינים להם בטלפון תוכנת מעקב על מנת לוודא שהם אכן בביתהם. אני מסכימה עם דניאל שנפגעת הזכות לפרטיות. אך איני מסכימה עם הפתרון שהציע, אני חושבת שהתוכנית הזו אכן פולשת למרחב האישי של המתבודדים אך כל עוד היא רק בודקת את מיקום המכשיר היא הכרחית עד מאוד. לא פעם ולא פעמיים שמענו על מפרי בידוד וטלפון בבית אינו יכול למנוע להפר בידוד. אני חושבת שצריך להשאיר את התוכנה על מנת לוודא שאנשים אינם מפרים בידוד.

# data[].attributes.headline
רומי נייגר- העבודה הנכונה 

# data[].attributes.subject
רומי נייגר- העבודה הנכונה 

# data[].attributes.body
א- ציין - הזכות לשיוויון
הצג - כל בני האדם הם שווים ללא הבדל דת, גזע, מין, העדפה מינית, צבע עור, מוצא, מראה חיצוני, מוגבלות מסויימת, גיל, השקפת עולם, השתייכות פוליטית ועוד. אין להפלות אדם בשל זהותו,שיוכו,סממן חיצוני או מגבלה כלשהי אלא במקרים של שונות רלוונטית לנושא הנידון- הבחנה מותרת. אפליה- יחס שונה אל שווים.
ב- בכתבה מסופר על קבוצות הנשים בכדורגל ובכדורסל בנתניה נגד אפלייתן בתקציבים ובגישה למתקני ספורט בהשוואה לקבוצות ספורט הגברים בעיר.
ג-הזכות לשיוויון של אותן הנשים נפגעה בכך שהפלו אותן בגישה למתקני ספורט בהשוואה לקבוצות ספורט של גברים. ובנוסף היעדר תקציבים ראויים וחלוקה לא שוויונית של המתקנים הקיימים גורמים לפגיעה בפעילויות ספורט תחרותיות לילדות. מחסור בספורטאיות מצטיינות ומטופחות מגיל צעיר גורר הישגים בינוניים והיעדר עניין ציבורי וחסויות, שיוצרים ביקושים נמוכים לפעילויות ספורט תחרותיות וקבוצתיות לילדות ונערות, מחסור בדמויות לחיקוי עבור ילדות.
ד- אפשר לשמור על הזכות לשיוויון בכך שהחברה תלמד לקבל את האחר לא משנה מה המין או המגדר שלו. רק מתי שבני האדם ילמדו לקבל יקרו הרבה פחות מקרים של אפליות.
https://www.acri.org.il/post/__736

# data[].attributes.headline
נטע לרנר- לחלק 2

# data[].attributes.subject
נטע לרנר- לחלק 2

# data[].attributes.body
הפוסט הראשון שבחרתי להגיב עליו הוא הפוסט של כחל. בפוסט מסופר על המצלמות הנסתרות בשירותי צה"ל ועל החדירה לפרטיות של החיילים. אני מסכימה שבאירוע זה הזכות לפרטיות נפגעת, וחושבת שחדירה למרחב האישי הוא מעשה חמור מאוד. אני מאוד מסכימה עם הפתרון שכחל הציע שיינתן עונש כבד לכל מי שמצלם ומפרסם כי אולי רק כך ידעו להפסיק. הפתרון הנוסף שאני מציעה הוא שתאי ההלבשה והמקלחות יהיו סגורים לגמרי כך שלא יהיה אפשר להכניס מצלמות ולראות משהו.

הפוסט השני שבחרתי להגיב עליו הוא של יובל סהר בפוסט מסופר על החדירה הפרטית לחיים של אתי כרייף כדי לחפש מידע על על הקשר האינטימי שהיה לה עם אפי נוה.
אני חושבת שאירוע זה פוגע מאוד בזכות הפרטיות של אתי וזאת לא דרך למצוא מידע. אני מסכימה עם הפתרון שיובל הציעה וחושבת שלכל בן אדם מגיע פרטיות. הפתרון שאני מציעה הוא לשים לב להתנהלותה של אתי ולפיכך לשקול את תפקידה בהמשך ולנסות להוציא ממנה מידע שהיא רוצה במקום לקרוא מידע ודברים אישיים שלה ללא רצונה.

# data[].attributes.headline
חלק 2 - שיר טימור

# data[].attributes.subject
חלק 2 - שיר טימור

# data[].attributes.body
1.בחרתי להגיב על הפוסט של מאיה רוזנבלום.

בפוסט מסופר על אזרח סין שנעצר ע"י משטרת ישראל בחשד לתקיפה ואיומים ובמשך יומיים לא נחקר כי למשטרה לא היה מתורגמן.

בעובדתה של מאיה, מסופר רק על הזכות להליך הוגן - אסור לעצור אדם ליותר מ24 שעות מבלי להביאו בפני שופט (בזמן שאדם נמצא בתהליכי אכיפת החוק והעמדה לדין- חשוב שיעשה כלפיו צדק ויתייחסו אליו בהוגנות ע"י כך שיישפט ע״י שופטים הוגנים וניטרליים) אך הזכות לחיים וביטחון (כל אדם זכאי שלא יפגעו בגופו ובנפשו וזכותו לחיות ללא פחד מפני פגיעות כאלה, חובת המדינה להגן על כל בני האדם החיים בשטחה מפני פגיעה בחייהם ובגופם בידי אחרים) מתנגשת בזכות להליך הוגן בכך שהמשטרה לא רצתה לסכן עוד אנשים ולכן לא נתנה לאזרח הסיני להסתובב חופשי ברחובות.

בנוסף, אני חושבת שהרעיון שהובא הוא רעיון טוב וחכם וככה לא יקרה מצב כמו שקרה אבל מצד שני אי אפשר להחזיק בתחנה מתורגמן לכלל השפות כשרוב הימים לא בהכרח תהיה לו עבודה.

אני חושבת שאפשר שיעשו לשוטרים קורסים בשפות שונות כדי שהם ידעו את הבסיס או שיהיה לשוטרים מישהו שהם יוכלו להתקשר אליו והוא יוכל לעזור להם מרחוק ואז לא יצטרכו להחזיק אותו בתחנה ללא שום סיבה.

2.בחרתי להגיב על העבודה של מיקה בן בשט.

בפוסט מסופר על סגירת שדה התעופה בגלל בקורונה.

בפוסט, מיקה דיברה על זה שמנעו מאנשים את זכות התנועה (חירותו של כל אדם לנוע בחופשיות ממקום למקום למעט הגבלות מוצדקות כגון אזור כניסה לשטחים פרטיים/ צבאיים, צווי הרחקה ממקומות מסוימים ועוד) אך אפשר לראות שבכך שמנעו מאנשים את חופש התנועה, שמרו על הזכות לחיים וביטחון (כל אדם זכאי שלא יפגעו בגופו ובנפשו וזכותו לחיות ללא פחד מפני פגיעות כאלה, חובת המדינה להגן על כל בני האדם החיים בשטחה מפני פגיעה בחייהם ובגופם בידי אחרים) בכך שמנעו מחולי קורונה מחו"ל להיכנס לארץ ולהביא ואריאנטים חדשים ובכך להדביק אנשים בארץ בואריאנטים האלה.

אני חושבת שהפתרון שהוצע הוא פתרון טוב אך עדיין יימנעו מחלק מהאנשים את חופש התנועה והמדינה תכפה על אנשים להתחסן כדי שהם יוכלו לטוס.

אני הייתי מציעה  שבטיסות יהיו פחות אנשים ואז כל מי שיטוס ישב במרחק אחד מהשני ושיעשו טיסות נפרדות למחוסנים ולא מחוסנים ובטיסות של המחוסנים יוכלו להיות יותר אנשים בטיסה.

# data[].attributes.headline
חלק 2 - עומר שבתאי

# data[].attributes.subject
חלק 2 - עומר שבתאי

# data[].attributes.body
1. הפוסט שבחרתי להגיב עליו הוא הפוסט של גיא אורון. בפוסט מסופר על מספר הפיגועים הגדול במדינתנו. אני מסכים שהזכות לחיים וביטחון של האזרחים נפגעת ולא הגיוני שאזרחים חפים מפשע ישלמו את המחיר. אם זאת אני חושב שבמקום לתגבר את האבטחה במקומות מסוימים אפשר להשקיע יותר משאבים במגזר הערבי, לחדול להסכמי שלום ובכך למנוע מלכתחילה את הפיגועים.

2. הפוסט שבחרתי להגיב עליו הוא הפוסט של מיקה בן בשט. בפוסט מסופר על סגירת נתב"ג בתקופת הקורונה. אני מסכים שהזכות לחופש התנועה נפגעת מפני שלא נתנו לאנשים לצאת מהארץ, אך לדעתי במקרה זה יש התנגשות של זכויות בין הזכות לחופש התנועה, לבין הזכות לחיים וביטחון. במקרה זה באמת פוגעים לנו בחופש התנועה (בכך שסוגרים את נתב"ג) אבל יחד עם זאת שומרים לנו על הזכות לחיים וביטחון (בכך שמונעים הגעה של הנגיף אל הארץ). אני מסכים שהדרך שבה אפשר למנוע הבאת קורונה אל הארץ היא שמי שיטוס יחויב להיות מחוסן ולעשות בדיקת pcr עם הגעתו לארץ, אך אני חושב שאפשר גם להגביל את המדינות שניתן להגיע אליהן (לא יהיה ניתן להגיע למדינות אדומות), ובכך לצמצם משמעותית את הגעת הנגיף ארצה.

# data[].attributes.headline
חלק 2- אביב קריאף

# data[].attributes.subject
חלק 2- אביב קריאף

# data[].attributes.body
א)אני בחרתי להגיב על הפוסט של דניאל בן בסט.
הפוסט מדבר על שמירת הבידודים שאתה נמצא במעקב מטעם כוח כדי למנוע הפרת בידוד.
במקרה כזה הזכות לפרטיות נפגעת כדי לשמור על הזכות לחיים וביטחון אך זו לא הדרך לעשות זאת.
במצב כזה עדיף לעשות בדיקת אנטיגן ולחכות לתוצאה.

ב) הפוסט השני שבחרתי להגיב עליו הוא הפוסט של גפן טל.
הפוסט מדבר על זה שבעקבות משבר הקורונה משפחות שכולות(באבל) לא יכולות לבוא ביום הזיכרון לבית העלמין מתוך חשש לחשיפה.
במקרה זה חופש תנועה והזכות לחירות(לפעול, להחליט) נפגעות כדי לשמור על הזכות לחיים וביטחון אבל זו לא הדרך לעשות זאת מכיוון שמשפחה שכולה חייבת להיפגש עם אובדנה.
במצב כזה אני חושב שצריך לתת למשפחות שכולות ללכת לבכות על אובדנם ביום הזיכרון.

# data[].attributes.body
עבודה באזרחות

יובל סהר- חלק 2

1. א. בחרתי להגיב על הפוסט של נטע לרנר, אני חושבת שמחאת הנכים היא מחאה צודקת. כמו כל קבוצה בחברה הישראלית מגיע לנכים לקבליחס שווה בלי הבדלים, זכויות צודקות ואת כל התנאים הדרושים כדי לנהל חיים שווים והוגנים כמו כל בני האדם ללא קשר לנכות שלהם.

ב. הפיתרון הוא פיתרון צודק והוגן כי אם הנכים יקבלו את מה שמגיע להם הם לא יצטרכו לחסום כבישים ולעצור את התנועה ובכך הכל יהיה צודק וטוב.

ג. הפיתרון הנוסף הוא לבקש מהנכים להפגין במקומות שלא יגרמו לחסימת כבישים ולעצירת התנועה, זכותם להפגין אבל לא בכל מחיר ולא בכל מקום.
2. א.  בחרתי להגיב על הפוסט של יפתח קסורלה, אני חושבת שזה לא הוגן ולא הגיוני להכריח אנשים להתחסן ולחסן את הילדים שלהם ולומרלהם שאם הם לא עתידנו הם לא יוכלו לנהל חיים רגילים. ב.  הפיתרון הוא פיתרון טוב שמאפשר לחזור לחיים ולשגרה ולנהל חיים רגילים בלי חובה של חיסונים . ג. פיתרון נוסף הוא לתת חופש לאזרחים להחליט אם הם רוצים להתחסן, ומי שלא רותה להתחסן יצטרך להיבדק בבדיקות ביתיות  לפני כניסה למקומות עם הרבה אנשים, אבל באויר הפתוח אין שום סיבה להכריח אנשים להתחייב להתחסן.

# data[].attributes.headline
דניאל בן בסט- חלק 2

# data[].attributes.subject
דניאל בן בסט- חלק 2

# data[].attributes.body
בחרתי להגיב על הפוסט של אור גלר. בפוסט מסופר שתלמידים ממוצא אתיופי מופנים לחינוך מיוחד ללא כל סיבה . אני מסכים שזכות השוויון נפגעת ושמקרים אלו לא צריכים לקרות יותר במאה ה21. בנוסף, אני מסכים שהמקרים האלה צריכים להתפרסם כדי שאנשים ידעו  והציבור יוכל להשפיע. אני חושב כשבנוסף צריך להסביר ולהעלות את המודעות של מקרים אלו לאנשי מקצוע במשרד החינוך כדי שיפעלו לשינוי במצב זה.

הפוסט השני שבחרתי להגיב הוא הפוסט של כחל. בפוסט מסופר שהיו הרבה מקרים בהם השתילו מצלמות במגורים ובשירותים של צה"ל וצילמו את החיילים ללא רשותם. האנשים שהשתילו את המצלמות עשו מעשה חמור ופגעו בפרטיותם של החיילים. אני מסכים שהדרך העיקרית למנוע את מקרים אלו הוא להעניש את מי שייתפס עושה את זה ובכך ליצור הרתעה ולמנוע מקרים נוספים. בנוסף, אפשר שכל תקופה מסוימת צה"ל יבדוק שאין מצלמות בשירותים וימנע את מקרים אלו מההתחלה.

# data[].attributes.headline
חלק 2 -דניאל פרום

# data[].attributes.subject
חלק 2 -דניאל פרום

# data[].attributes.body
1. אני בחרתי להגבי על הפוסט של ליאור דויד, לדעתי אותו עובד פעל בצורה מאוד לא הוגנות ונכונה, רק בגלל שאדם מאמין בדעת מסויימת ששונה משלך לא הופך אותו למסוכן או לא דובר אמת.
לדעתי הרעיון של לעשות הפגנות זה רעיון טוב מאוד ויכול לעזור לפתור את בעיה זו גם בחברה כולה, בנוסף אפשר להעביר קבוצות עובדים סדנאות בנושא שוויון כדי שיוכלו להבין את ההעניין לעומק.
2. בחרתי להגיב על הפוסט של יפתח קסורלה.
באירוע זה מסופר על התו הירוק וגורמיו והזכות לחיים וביטחון גוברת על הזכות לחופש התנועה.
לפי דעתי ההחלטה זו נכונה כי אם יעדיפו את זכות לחופש התנועה אז רוב הסיכויים שכולנו היינו נדבקים בנגיף הקורונה והיינו חולים מאוד עד אפילו מתים ולא היה לנו אפילו אפשרות להשתמש בחופש התנועה שניתנת לנו, הפיתרון של חבישת מסכות הינו רעיון טוב ויכול לעזור מאוד ולשמש כהגנה רבה. ניתן גם לתת אפשרות ללא מחוסנים לעשות בדיקות קורונה מדי פעם או לפני יציאה למקומות וכך יהיה בטוח שהם לא חולים בנגיף ולא ידביקו.

# data[].attributes.headline
עבודה באזרחות- מור סיני 

# data[].attributes.subject
עבודה באזרחות- מור סיני 

# data[].attributes.attachment_link.title
עבודה באזרחות

# data[].attributes.body
א. זכות לחיים וביטחון :שזה אומר שבן אדם יכול לחיות בלי פחד שיאיימו על חיו או יפגעו בו, המדינה מחיובת לשמור על הבן אדם ולהגן עליו.

ב. מקרי פיגוע רבים שקוראים בכל הארץ שמחבלים פוגעים בחיים של אזרחים שלא עשו כלום.

ג. הזכות נפגעה מכיוון שהמדינה לא שמרה על אנשים שפוגעים להם בזכות לביטחון.

ד. להביא יותר שוטרים ואנשי ביטחון ליד מקומות עם הרבה פיגועים.
לדווח יותר למשטרה אם רואים משהו חשוד כמו שוד או איום…

ה.https://www.ynet.co.il/tags/%D7%A4%D7%99%D7%92%D7%95%D7%A2_%D7%93%D7%A7%D7%99%D7%A8%D7%94

# data[].attributes.attachment_caption
בחרתי בתמונה זו מכיוון שהיא מייצגת את המאבקים ואת ההפגנות שעשו למען ג'ורג' לאחר הרצח שלו.

# data[].attributes.body
א. ציין: הזכות לשיווין
הצג: כל בני האדם הם שווים ללא הבדל דת, גזע, העדפה מינית, צבע אור, מוצא, מראה חיצוני, מוגבלות מסויימת, גיל, השקפת עולם, השתייכות פוליטית ועוד. אין להפלות אדם בשל זהותו, שיוכו, סממן חיצוני או מגבלה כלשהי אלא במקרים של שונות רלוונטית לנושא הנידון- הבחנה מותרת. אפליה- יחס שונה אל שווים.
ב. האירוע שבחרתי הוא הרצח של ג'ורג' פלויד. זהו מקרה מזעזע שקרה ב26.5.2020
ג'ורג' פלויד, תושב העיר מיניאפוליס שבארצות הברית, אשר נעצר על ידי כוחות המשטרה.
הוא הוצמד למדרכת הרחוב והפציר בשוטר אשר חנק אותו באמצעות ברכו. כשהוא נאנק וצעק "אני לא יכול לנשום", השוטר לא שינה דבר.
ג. הזכות שנפגעה היא הזכות לשוויון. כאשר השוטר נהג בצורה אכזרית וחנק את ג'ורג' רק בגלל צבע עורו, הוא התנהג בצורה גזענית ואי שיוויונית. אלמלא היה עורו כהה לא היה נעשה המעשה, ולכן הזכות לשיוויון נפגעה.
ד. הדרך שעליה חשבתי לאכוף את הזכות לשוויון היא להעלות יותר מודעות שאדם הוא אדם, לא משנה מה צבע עורו, מוצאו, דתו וכו...
בנוסף גם הגברת העונש למען יצירת הרתעה לאנשים הנוהגים בגזענות כלפי אנשים אחרים.

# data[].attributes.body
א.  ציין- חופש התנועה
הצג- חירותו של כל אדם לנוע בחופשיות ממקום למקום, להימצא בכל מקום ולהתגורר בכל מקום בחופשיות וללא הגבלה, בתוך המדינה ומחוצה לה.
יש לזכות זו הגבלות מוצדקות כמו לא להיכנס לשטח של אדם אחר או שטח צבאי או מצבים כמו כליאה.
ב.  באירוע מסופר על הפגנות הנכים, הפגנות אלה קורות עקב אי שוויון נגד הנכים ציטוט שאמרו: "כל עוד תימשך הסחבת של העברת כספי ציבור הנכים לחשבונותיהם מחאת הנכים תימשך ותתעצם".   בבוקר תנועת הרכבות בקו זה הופסקה למשך כשעה בקטע המסילה שבין תחנות חוף הכרמל ובנימינה, וחלו שינויים ועיכובים בתנועת הרכבות. חזרת השגרה של זמני הרכבות חזרו רק לאחד כחודש. המפגינים נעלו את כיסאות הגלגלים שלהם אחד לשני כדי לחסום כמה שיותר שטח ולחסום את המעבר.
ג.  חופש התנועה נפגע משום שהפגנות אלה לא נתנו אפשרות אחרת מלבד לחכות עד שההפגנה תסתיים. ולכן חופש התנועה נפגע כי כולם היו חייבים להמתין ולא לנוע בחופשיות ממקום למקום.
ד. דרך לאכוף את חופש התנועה היא שיתנהגו לנכים באופן שווה כמו כולם ושירגישו שהם שווים ולא "שונים" וכך הם לא יפגינו על מקומם וחופש התנועה לא תפגע.
ה. בתמונה אפשר לראות את חופש התנועה אשר קיים אצל על בן אדם, ולכל בן אדם יש את הזכות לנוע ממקום למקום לפי רצונו.

# data[].attributes.body
א. ציין: הזכות לחיים ובטחון
הצג: כל אדם זכאי שלא יפגעו בגופו ובנפשו וזכותו לחיות ללא פחד מפני פגיעות כאלה. חובת המדינה להגן על כל בני האדם בחיים בשטחה מפני פגיעה בחייהם ובגופם בידי אחרים ולכן המדינה מפעילה מוסדות כמו צבא ומשטרה. הזכות לחיים ולביטחון נובעת מן התפיסה המוסרית בדבר ערכם העליון של חיי האדם. היא נחשבת לזכות הבסיסית ביותר, שכן בלי חיים לא יוכל האדם לממש את שאר זכויותיו.

ב. אירוע אקטואלי (כתבה 5.2.22) - ניסיון פיגוע באזור ג'נין: מחבלים ירו לעבר לוחמי מג"ב, אין נפגעים. מחבלים ירו לעבר לוחמים מטרקטורון וגרמו נזק לניידות. לא היו נפגעים בנפש. לוחמי מג"ב השיבו לעברם באש וכוחות גדולים הוזעקו למקום. מהמשטרה נמסר כי "כוחות ביטחון נוספים של לוחמי מג"ב וצה"ל הוזעקו לאזור בכדי לבצע סריקות אחר המחבלים, הפעילות במרחב נמשכת". לפי מג"ב, המחבלים ירו לעבר הלוחמים מטרקטורון, וכתוצאה מהירי של המחבלים נגרם נזק לשתי ניידות שהיו בפעילות ביטחון שוטף רגילה. לאחר חילופי האש פתחו כוחות הביטחון בסריקות לאיתור המחבלים. בחרתי דווקא באירוע זה כי אני חושב שנושא הפיגועים בשטחים כנגד לוחמי מג"ב או צה"ל הוא נושא חשוב וצריך להעלות את המודעות שכאשר תוקפים את לוחמי מג"ב מדובר בפגיעה חמורה בזכות שלהם לחיים ובטחון ואם לא היו מציבים את הלוחמים האלה בשטחים כדי להגן עלינו אותם מחבלים היו חודרים לשטחי מדינת ישראל ופוגעים בזכות לחיים ובטחון של אזרחי המדינה.

ג. הזכות לחיים ובטחון של לוחמי מג"ב נפגעה במקרה הזה מפני שמחבלים פתחו לעברם של לוחמי מג"ב באש מתוך טרקטורון ובכך סיכנו את חיי הלוחמים וניסו לפגוע בגופם של הלוחמים  - " מחבלים ירו לעבר לוחמים מטרקטורון וגרמו נזק לניידות. לא היו נפגעים בנפש". למרות שלא היו נפגעים בנפש נפגעה הזכות של הלוחמים לחיות ללא פחד מפגיעות, כמו שכתוב בהגדרה של הזכות לחיים ובטחון.

ד. הדרך לשמור על הזכות לחיים ובטחון של שוטרי מג"ב בשטחים היא לצייד אותם בכלי נשק, כמו שקרה באירוע המתואר בכתבה בכדי שיוכלו להגיב באש חזרה לעבר המחבלים שיורים לעברם. בכך הלוחמים שומרים על גופם וביטחונם. דרך נוספת לעשות זאת, היא לתגבר את כוחות שוטרי מג"ב באזור הזה או באזורים מסוכנים אחרים בשטחים ובכך אוכפים את הזכות לחיים ובטחון של הלוחמים ואפילו של האזרחים הישראלים האחרים מפני המחבלים האלה,מכיוון כשהמדינה מציבה ומתגברת את כוחות מג"ב היא "מפעילה מוסדות כמו צבא ומשטרה" ומקיימת את הזכות לחיים ובטחון של אזרחיה.

ה. https://www.ynet.co.il/news/article/sjmbhmn0t

# data[].attributes.attachment_link.title
ניסיון פיגוע באזור ג'נין: מחבלים ירו לעבר לוחמי מג"ב, אין נפגעים

# data[].attributes.attachment_link.description
מחבלים ירו לעבר לוחמים מטרקטורון וגרמו נזק לניידות. לא היו נפגעים בנפש. לוחמי מג"ב השיבו לעברם באש וכוחות גדולים הוזעקו למקום

# data[].attributes.body
א. ציין: הזכות לחופש דת
ב. הצג: זכותו של אדם להחזיק בכל אמונה ו\או להשתייך לכל קבוצה דתית ולקיים כל טקס, מנהג, או פולחן (כל עוד אין בפולחן משום פגיעה באדם אחר או בחברה).
ג. הסבר: "הרמטכ"ל פרסם פקודה שמחייבת חיילים דתיים להשתתף בערבי יחידה בהם מופיעות זמרות, בטענה ששחרורם פוגע בלכידות היחידה."
סרובו של החייל הדתי לשמוע אישה שרה נובע ממצוות הדת, ולכן, הוראת הרמטכ"ל פוגעת בחופש הדת של החייל.
ד. אפשר לפתור את התופעה של עזיבת חיילים דתיים באמצע הופעה של זמרות, אם לא יכריחו אותם מלכתחילה להשתתף בהופעה.

# data[].attributes.body
א. ציין - הזכות להליך הוגן.
הצג - בזמן שאדם נמצא בתהליכי אכיפת החוק והעמדה לדין - חשוב כי ייעשה כלפיו צדק, יתייחסו אליו בהוגנות וכי יישפט על ידי שופטים הוגנים וניטרליים. אדם חף מפשע עד שלא הוכחה אשמתו. כל אדם זכאי למשפט הוגן ופומבי.
ב. האירוע שבחרתי הוא אירוע מזעזע וחסר כל אנושיות שקרה בהודו. באירוע אישה נתפסה בוגדת בבעלה עם גבר אחר, והכפר שבה גרה החליט לעשות מעין "משפט שדה", שם נשפטה על ידי מועצת הכפר כאשר היא קשורה לעץ ובו הוחלט כי היא והגבר שאיתו נתפסה ייצטרכו לשלם 25,000 רופי.
בעוד כי לגבר נתנו אפשרות של "תשלומים" ובו יחזיר את הכסף לאט לאט, מהאישה, בת 20 בלבד, דרשו לשלם את הסכום במלואו ובמיידי.
לצעירה לא היה את הסכום הנדרש והעונש הומר לאונס על ידי 12 גברים.
אחרי ביצוע גזר הדין, האישה הייתה פצועה כל כך קשה עד שנשלחה לבית חולים לטיפול רפואי.
בחרתי באירוע כי הוא אירוע מזעזע ומחריד שלא אמור לעבור בכזה שקט כמו שהיה.
ג. באירוע זה נלקחה הזכות להליך הוגן, כי למועצת הכפר לא הייתה שום סמכות לכפות עליה את העונש המדובר ולא לקחת את הכסף. האישה גם נעצרה בתנאים לא אנושיים ולא הייתה לה שום צורת התגוננות, בטח שלא הגנה משפטית משום סוג שהוא. לאישה גם לא הייתה שום דרך לערער על החחלטה ולא היה כתוב בחוק כי זהו העונש.
ד. לפי דעתי, אפשר לשנות את המצב רק על ידי אכיפה מסודרת יותר של הליכים הוגנים.
במקרה ובו הייתה משטרה אמינה במקום, היא הייתה מגינה על הצעירה ועוצרת את האנשים שכבלו אותה לעץ, ואולי אף מעבירה אותה למקלט בטוח.
ה. https://www.ynet.co.il/articles/0,7340,L-4480125,00.html הקישור הוא הכתבה שדרכה הגעתי לסיפור.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
צעירה בת 20 מהודו נאנסה על ידי 12 גברים כעונש על כך שנאפה עם גבר אחר. את העונש החמור הטילה עליה מועצת הכפר סובאפור, שנמצא כ-240 ק"מ מזרחית לכלכותה, לאחר שלא הצליחה לשלם את הקנס שהוטל עליה על בגידה. הצעירה נזקקה לטיפול רפואי והמשטרה הצליחה לעצור תריסר גברים בחשד כי היו מעורבים במקרה.

עוד בחדשות ynet:
דיווח: מכשירי האזנה נמצאו בלשכת ארדואן
נושא האונס מסעיר את הודו זה תקופה ארוכה. החודש צוין יום השנה למותה של סטודנטית בת 23 ש נאנסה על ידי קבוצה בניו דלהי במהלך נסיעה באוטובוס, ומתה כתוצאה מהתקיפה. המקרה היכה בהלם את הודו כולה, ובאחרונה אף נידונו למוות 6 גברים שאנסו אישה, אך חמישה מהם זוכו לאחר מכן. למרות הניסיון לשנות את מעמד האישה מתקשים בהודו לשנות סדרי עולם, במיוחד בחברה פטריארכלית שכזאת. מוקדם יותר החודש התרחש אונס נוסף, הפעם של תיירת דנית, שאיבדה את דרכה אל המלון ונפלה קורבן לאונס מצד חבורת גברים, שגם שדדו אותה. בעוד הודו גועשת, יש מי שמורה לבצע את המעשה הנפשע על פי חוק. האוהבים התגלו ביום שני שעבר, וראש הכפר סובאפור כינס ישיבה דחופה ביום חמישי כדי לדון במקרה. הגבר והאישה נעצרו ונקשרו לעצים במהלך משפטם ושמעו כיצד מועצת העיר קונסת כל אחד מהם ב-25 אלף רופי (כ-400 דולר) על ניהול רומן. הוריה של הצעירה הסבירו למועצה כי אין ברשותם את הסכום האמור, והם אינם יכולים להשיגו או לעמוד בו. בתגובה, ראש הכפר החליט להמיר את הקנס באונס הצעירה על ידי תריסר גברים. לאחר הוצאת הוראתו לפועל, נאלצה הצעירה לקבל טיפול רפואי ואושפזה בבית חולים. הגבר, אגב, שוחרר אחרי שהבטיח לשלם את הקנס תוך שבוע.

# data[].attributes.attachment_link.title
העונש על ניאוף - אונס על ידי 12 גברים

# data[].attributes.attachment_link.description
צעירה בת 20 מהודו נאנסה על ידי 12 גברים כעונש על כך שנאפה עם גבר אחר. את העונש החמור הטילה עליה מועצת הכפר סובאפור, שנמצא כ-240 ק"מ מזרחית לכלכותה, לאחר שלא הצליחה לשלם את הקנס שהוטל עליה על בגידה. הצעירה נזקקה לטיפול רפואי והמשטרה הצליחה לעצור תריסר גברים בחשד כי היו מעורבים במקרה.

# data[].attributes.headline
יובל סהר עבודה באזרחות

# data[].attributes.subject
יובל סהר עבודה באזרחות

# data[].attributes.body
https://www.ynet.co.il/news/article/skvs6fbjq?utm_source=m.ynet.co.il&utm_medium=social&utm_campaign=whatsapp
א. ציין: הזכות לפרטיות.
הצג: הזכות לחיות ללא חשיפה או התערבות או חדירה לחייו ולמרחב הפרטי שלו בניגוד לרצונו, לגופו ולחפציו. זכות זו יכולה להיפגע ע"י חדירה פיזית לגופו או לביתו של האדם, פרסום מידע על חייו הפרטיים, פרסום שמו או תמונתו או איסוף מידע על האדם באמצעים שונים, כגון האזנות סתר.
ב. אתי כרייף שופטת במדינת ישראל בעבר ניהלה קשר אישי ואינטימי עם אפי נוה בזמן שתפקדה כשופטת במדינת ישראל. גורמים בכירים בדקו את ההתכתבויות של אתי ואפי, חיטטו בהודעות הפרטיות שלהם וביקרו את התנהלותה של אתי כרייף. אתי כרייף טוענת שאין שום סיבה שיקראו את ההודעות הפרטיות שכתבה בזמנו לאפי נוה ושזוהי פגיעה בפרטיות שלה ושלו.
ג. הזכות לפרטיות נפגעה מכיוון שהגורמים חיפשו דבר אחד שקשור באפי נוה, ולבסוף הגיעו לאתי כרייף והוציאו לתקשורת את כל הנושאים.
ד. דרך לאכוף את השמירה לזכות הפרטיות היא לא לצוטט לקשרים אישיים ואינטימים, כלומר לאסור את היד החופשית שבה כל אחד יכול לקחת את הטלפון, המחשב ולהיכנס להודעות פרטיות של אנשים.

# data[].attributes.attachment_link.title
בעקבות פרשת אתי כרייף: דרישה לבדוק את הליך סינון המועמדים לכס השיפוט

# data[].attributes.attachment_link.description
ח"כ שמחה רוטמן ביקש לבחון את ההליך בעקבות הפרסומים שלפיהם ועדת הסינון הגדירה את השופטת לשעבר "ערכית ומאופקת בהתנהגותה". רוטמן: "זה מעורר שאלות כבדות, יכולת החיזוי של הוועדה מוטלת בספק"

# data[].attributes.headline
יפתח קסורלה התו הירוק

# data[].attributes.subject
יפתח קסורלה התו הירוק

# data[].attributes.body
א) ציין - חופש הטנועה
הצג - חירותו של כל אדם לנוע ממקום למקום להימצא בכול מקום ולהתגורר בכל מקום בחופשיות וללא הגבלה. לזכות זו יש תנאים כגון לא להיכנס לשטח של אדם אחר, שטח צבאי או במצב כליאה.
ציין - הזכות לחיים וביטחון
הצג - כל אדם זכאי שלא יפגעו בגופו וזכותו לחיות ללא פחד מכך. וחובת המדינה היא לשמר את זכות זו ולשמור על אזרחיה.
ב) אני בחרתי את  התו הירוק שאומר שאם תתחסנו תוכלו ללכת בצורה חופשית לאן שתרצו ואם לא תתחסנו ימנעו מכם להיכנס למקומות מסויימים
ג)הסבר - מצד אחד המדינה מגנה על זכות החיים והביטחון של אזריחיה בכך שהיא מעודדת חיסון ומאפשרת תנועת מחוסנים ומצד שני היא פוגעת בחופש התנועה של האנשים שבחרו לא להתחסן בכך שחפש התנועה נשלל מהם.
ד) ניתן לאזן בין הזכות לתנועה ובין הזכות לחיים וביטחון ע״י אכיפה מוגברת של חבישת המסכה ובכך להוריד את הסיכוי להדבקות ובכך להחזיר ללא מחוסנים את חופש התנועה וגם לשמור על הזכות לחיים וביטחון של האזרחים.
ה) הקישור בתחילת העמוד

# data[].attributes.attachment_link.title
האם התו הירוק חוקתי?

# data[].attributes.attachment_link.description
בממשלה מנסים לקדם מדיניות "התחסנת-נכנסת", אולם האם יש לה בסיס חוקי? אלו הכללים החוקתיים שבהם פרויקט התו הירוק צריך לעמוד, על מנת לצלוח את המבחן המשפטי

# data[].attributes.headline
מאיה קצירי- עבודה באזרחות:

# data[].attributes.subject
מאיה קצירי- עבודה באזרחות:

# data[].attributes.body
א. ציין- הזכות לשיוויון.
הצג- כל בני האדם שווים ללא הבדל דת, גזע, מין, העדפה מינית, צבע עור, מוצא, מראה חיצוני, מוגבלות מסויימת, גיל, השקפת עולם, השתייכות פוליטית ועוד. אין להפלות אדם בשם זהותו, שיוכו, סממן חיצוני,או מגבלה כלשהי אלא במקרים של שונות רלוונטית לנושא הנידון- הבחנה מותרת. אפליה- יחס שונה אל שווים.

ב. המקרה שבחרתי פורסם באתר "themarker" במקרה מסופר על אישה שפנתה, בעקבות מודעת "דרושים", לעבודת האבטחה. היא עמדה בכל תנאי הסף לשני תפקידי האבטחה המוצעים - תפקיד אבטחת מתקנים ותפקיד אבטחת ליווי - כאשר האחרון מתאפיין בשכר גבוה יותר ודורש הכשרה נוספת. היא ביקשה לגשת למסלול אבטחת הליווי, אולם לטענתה אז נמסר לה כי בשל היותה אישה לא ניתן יהיה לשבצה לתפקיד זה.

ג. באירוע שהצגתי בסעיף ב נפגעה הזכות לשיוויון, הזכות נפגעה מכיוון שלא נתנו לאישה את העבודה למרות שעמדה בכל תנאי הסף והייתה מתאימה מאוד לתפקיד רק בגלל היותה אישה, כפי שרשום בסעיף א "כל בני האדם שווים ללא הבדל דת, גזע, מין...", ובעצם בכתבה הזהו הפרו את הזכות הזו כי עשו אפליה לבן אדם שמתאים לתפקיד רק בגלל מינו.

ד.הדרך שלי ללשמור על הזכות שנפגעה "הזכות לשיוויון, היא להעלאת המודעות בקרב בציבור בכך שכמה שיותר אנשים שחוו דבר כזה יספרו, ישתפו, יעלו כתבות וכמה שיותר ידברו על זה ככה תעלה המודעות לדבר והמעסיקים יבינו שלא צריך לעשות אפליה בגלל מין או כל דבר אחר...

# data[].attributes.body
א:

ציין- הזכות לפרטיות
הצג- הזכות לחיות ללא חשיפה או התערבות או הדירה לחייו ולמרחב הפרטי שלו בניגוד לרצונו, לגופו ולחפציו. זכות זו יכולה להיפגע על ידי חדירה פיזית לגופו או לביתו של האדם, פרסום מידע על חייו הפרטיים, פרסום שמו או תמונתו או איסוף מידע על האדם באמצעים שונים, כגון האזנות סתר.
ציין- הזכות להליך הוגן
הצג- בזמן שאדם נמצא בתהליכי אכיפת חוק והעמדה לדין- חשוב שייעשה כלפיו צדק ויתייחסו אליו בהוגנות ושיישפט ע"י שופטים הוגנים וניטרליים. אדם חף מפשע עד שלא הוכחה אשמתו. כל אדם זכאי למשפט הוגן ופומבי.

ב:

בזמן האחרון אנו נחשפים להמון מקרים בהם המשטרה מאזינה לטלפונים של חשודים על מנת למצוא מידע היכול להפליל אותם. אני אתמקד במקרה של ראש הממשלה לשעבר- בינימין נתניהו. לפי הפרסומים בתקשורת, במהלך חקירת הפרשות הנוגעות לפשעי בינימין נתניהו החוקרים במקרה האזינו לעדים בתיקו על מנת למצוא הפללות נגדו. במקרים מסויימים, חוקרי פרשיות מסויימיות יכולים להשיג צו מבית המשפט לריגול בסתר אחרי עדים מסויימים. בתיק של ביבי- חוקרי הפרשה לא השיגו את האישור המדובר והחליטו על דעת עצמם לרגל ולשתול האזנות. בית המשפט גילה על האזנה הלא חוקית ולכן חלק מהראיות בסכנה, כלומר ישנן ראיות הלא כבילות במשפט.

ג:

הזכויות הנפגעו במקרה זה הן הזכות לפרטיות והזכות להליך הוגן. האזנה לא חוקית, ללא הסכמת בית המשפט פוגעת בפרטיות האדם לו האזינו. ביבי, אינו קיבל הליך הוגן היות והשתמשו נגדו בראיות לא קבילות. בנוסף, בפרשה זו ישנה גם דילמה- נכון, הראיות אינן אמורות להיחשב היות ואין לא חוקיות אך בכל זאת, בית המשפט אינו יכול להתעלם מהראיות שראה. לכן, מכתבה הפורסמה בשבוע האחרון כתוב כי אם בית המשפט ימצא כי בנסיבות העניין הצורך להגיע לחקר האמת עדיף על הצורך להגן על הפרטיות, ובמידה ויוכיחו כי האזנות בוצעו בתום לב- הראיות הלא קבילות יוכחו כקבילות ויוכלו להשתמש בהן נגד בינימין נתניהו.

ד:

תמיד יש עוד דרך! ביבי ניצל את מעמו כראש ממשלה לטובת הונאה ומרמה ומגיע לו להישפט כראוי ושכל מעשיו יוכחו. אך עם זאת, יש דרך בה מבצעים חקירות וכאשר החוקרים האזינו ללא צו מאושר הם עברו על החוק ופגעו גם בזכות לפרטיות של אותם עדים וגם בזכות להליך ההוגן של ביבי. לעומת זאת, אני חושבת שבמקרה זה בית המשפט אינו צריך להתעלם מראיות לא קבילות אלו ולאפשר להשתמש בהן למרות הדרך בה הן הושגו. ניתן לאזן בין הזכויות מכיוון שבסופו של דבר ביבי ביצע את הטעיות הללו ולכן הוא צריך להישפט על פיהן.

ה:

התמונה לעיל מציגה את החוקרים בפרשת בינימין נתניהו המאזינים לעדים ללא רשות או צו מתאים. ניתן לראות בתמונה על פרצוף האיש המאזין שהוא יודע שמעשיו לא בסדר אך בכל זאת ממשיך להאזין מה שלדעתי מייצג את מעשה החוקרים. לפי איך שאני רואה זאת, החוקרים בפרשה ידעו שהם מבצעים מקרה אסור ולא קביל אך רצו נואשות להפליל ולהוכיח את ביבי כאשם ולכן המשיכו לבצע מעשה זה.

# data[].attributes.headline
 כריסטופר נאברו 

# data[].attributes.subject
 כריסטופר נאברו 

# data[].attributes.body
א. ציין : הזכות לשוויון
הצג: כל בני האדם הם שווים ללא הבדל דת, גזע, מין, העדפה מינית, צבע עור, מוצא, מראה חיצוני, מוגבלות מסויימת, גיל, השקפת עולם, השתייכות פוליטית ועוד.  אין להפלות אדם בשל זהותו, שיוכו, סממן חיצוני או מגבלה כלשהי אלא במקרים של שונות רלוונטית לנושא הנידון – הבחנה מותרת. אפליה – יחס שונה אל שווים.
ב.באירוע מדובר על אישה אסייתית (לא סינית) אשר הלכה ברחוב והותקפה נואשות על ידי גבר בבושה על המדרכה מכיוון שלדעת האיש "בגלל הסינים האלה הקורונה " כאשר אותה האישה בכלל לא ממוצאות סין . אותו האיש ביצע בעבר עוד עברות פליליות והלך לכלא לאחר שרצח את אימו ב2002 , לאב דווקא במקרא האירוע הזה האיש תקף רק בגלל מוצאות האסייתים של האישה . לאחר האירוע אסייתים רבים הפגינו בשלטי "Asian live matter" נגד הגזענות שנעשה ועל הרגשת חיבור לאסייתית עקב מקרי גזענות ואי שיוויון שחוו בעצמם בחייהם במיוחד בתקופת הקורונה .
ג.הזכות שנפגע היא הזכות לשוויון מכיוון שאותה אישה נפגעה נואשות רק בגלל היותה ממוצא אסייתי וחשיבה של אותו האדם אשר תקף שכל בני האדם ממצאות אסייתים הם "סינים שבגללם הקורונה"  ומגיע גם לאישה את  הזכות לשוויון כמו כל בני האדם .
ד. כמו ההפגנות שנעשו כדי להעלות מודעות , אפשר לדבר על נושאי הגזענות והאי שיוויון יותר ולערב גם את הגזענות והאי שיוויון שגם אסייתים חווים , כדי להעלות את המודעות ולפתח אישיות טיפה פחות גזענית ויותר מקבלת , ולהגיע   לשוויון לכל בני האדם .
https://www.nbcnewyork.com/news/local/2-doormen-fired-for-not-acting-in-brutal-nyc-beating-of-65-year-old-asian-woman/2983812/

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Two Manhattan doormen caught on video doing nothing while a 65-year-old Asian American woman was brutally attacked on her way to church have been fired, their building's management company said Tuesday.

A man out on lifetime parole for murdering his own mother is now in custody for the brutal March 29 attack.

The assault happened outside an apartment building two blocks from Times Square, a bustling, heavily policed section of midtown Manhattan known as the "Crossroads of the World."

Two workers inside the building were seen on surveillance video witnessing the attack but failing to come to the woman's aid. One of them was seen closing the building door as the woman was on the ground. The attacker was able to casually walk away while onlookers watched, the video showed.

The building's management company initially said they were suspended pending an investigation; their union said they called for help immediately.

"While the full lobby video shows that once the assailant had departed, the doormen emerged to assist the victim and flag down an NYPD vehicle, it is clear that required emergency and safety protocols were not followed," The Brodsky Organization said in its statement Tuesday. "For this reason, their employment has been terminated, effective immediately."

Cops charged 38-year-old Brandon Elliot with assault and hate crime offenses. They had offered a $2,500 reward for information leading to the whereabouts of the man seen on surveillance video Monday brutalizing the woman as she walked to church.

Elliot was released from prison in 2019 after serving time for murdering his mother 17 years prior, according to an NYPD spokesperson.

"The individual we have arrested in this case, 38-year-old Brandon Elliot is charged with a completely unprovoked violent attack on an innocent defenseless woman," NYPD Commissioner Dermot Shea said in a press conference last week, adding that the NYPD "will never accept or tolerate hate or violence of any kind in our great city. It goes against every fiber of who we are."

Monday's attacks sent shockwaves across the nation, as many admonished the bystanders for doing nothing to stop Elliot as police say he kicked the woman in the stomach, knocked her to the ground, stomped on her face, shouted anti-Asian slurs and told her, "you don't belong here."

In a statement, lawyers for Elliot said they "strongly urge the public to reserve judgment until all the facts are presented in court."

The woman, who was identified by police sources as Vilma Kari, was discharged from the hospital after being treated for serious injuries, a hospital spokesperson said.

The attack Monday was among the latest in a national spike in anti-Asian hate crimes, and happened just weeks after a mass shooting in Atlanta that left eight people dead, six of them women of Asian descent. The surge in violence has been linked in part to misplaced blame for the coronavirus and former President Donald Trump's use of racially charged terms like "Chinese virus."

Currently, the Manhattan District Attorney's Office has more than a dozen anti-Asian hate crime cases open this year alone.

New York City Mayor Bill de Blasio called Monday's attack "absolutely disgusting and outrageous." He said it was "absolutely unacceptable" that witnesses did not intervene.

"I don't care who you are, I don't care what you do, you've got to help your fellow New Yorker," de Blasio said, evoking the post-9/11 mantra of "see something, say something."

How to Help

# data[].attributes.attachment_link.title
2 Doormen Fired for Not Acting in Brutal NYC Beating of 65-Year-Old Asian Woman

# data[].attributes.attachment_link.description
Two Manhattan doormen caught on video doing nothing while a 65-year-old Asian American woman was brutally attacked on her way to church have been fired, their building's management company said Tuesday. A man out on lifetime parole for murdering his own mother is now in custody for the brutal March 29 attack.

# data[].attributes.body
א. ציין : הזכות לחיים וביטחון.
הצג - כל אדם זכאי שלא יפגעו בגופו ובנפשו וזכותו לחיות ללא פחד מפגיעות כאלה. וחובות המדינה הן להגן על כל האזרחים החיים בשטחה מפני פגיעות מהסוגים הללו.
ב. האירוע שבחרתי הוא - הרצח של דפנה מאיר
הצג:  דפנה מאיר הייתה אישה שגידלה שישה ילדים (ארבע ביולוגיים ושניים מאומצים) ועבדה בהצלת חיים. עד שיום אחדשמחבל נורא הגיעה אל פתח ביתה כאשר צבעה את הדלת  ודקר אותה שוב ושוב, והיא בגופה חסמה אותו בכדי שלא יגיעה לילדיה עד שלא יכלה יותר ומתה, המחבל בינתיים ברח כי הבין שיתפסו אותו.
אך במרחק  של כמה קילומטרים וכמה שעות אחרי בזמן הלוויתה פרץ מחבל נוסף אל הקיבוץ וניסה לרצוח גם הוא אישה אחרת בהריון אך לא הצליח ונבלם.
ג. באירוע זה נפגעה הזכות לחיים וביטחון אצל שתי הנשים אחת נרצחה והזכות לחיים ובטחון נלקח ממנה, והשנייה נדקרה פעמים רבות ובגלל זה הזכות לביטחון נילקחה ממנה.
ד. הדרך שאני מציעה היא שהרשיות יביאו חברות שמירה ויורידו את כמות הכניסות והיציאות לישובים בכדי שהמדינה תהיה יותר בטוחה.
ה. https://www.maariv.co.il/journalists/Article-522483

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
דפנה מאיר הייתה מלאך טהור שעבדה בהצלת חיים ולא עצרה גם בביתה הפרטי, כשלצד ארבעת ילדיה הביולוגיים אספה תחת כנפיה שני ילדים שנולדו למציאות קשה. היא נתנה להם חיים טובים ונתנה להם תקווה והראתה להם שאפשר גם אחרת.

עד שהשבוע, בזמן שצבעה את דלת ביתה ב עתניאל, הגיע מחבל נבזי ושפל, ונעץ בה את סכינו שוב ושוב. והיא נאבקה בו, ובגבורה עילאית חסמה אותו בגופה כדי שלא יוכל לפגוע בילדים, עד שאזלו החיים מגופה בפתח ביתה. תחת המזוזה. וכשהרוצח הנתעב ראה כי הסכין נתקעה בגופה המדמם והוא לא יוכל להמשיך במסע הרצח, הוא ברח. פחדן שפל שלקח חיים ברגע והחריב משפחה בהינף סכין.

במרחק של כמה שעות וקילומטרים משם, בשעת הלווייתה של דפנה מאיר, נכנס מחבל נוסף ליישוב תקוע ו דקר צעירה בהריון. היא נפצעה, והמחבל נוטרל לפני שהספיק לסיים את מלאכתו.

לא קל בימים אלו לחיות בשומרון. כשאתם נוסעים בכביש ראשי, אתם מסתכלים קדימה. נהגים ברחבי יהודה ושומרון מביטים גם לשולי הכביש, לראות אם אין בצדי הדרך נערים שאורבים למכוניות עם לוחית זיהוי צהובה כשבידיהם אבנים, בקבוקי תבערה או גרוע מכך - שידור חוזר של משפחת הנקין.

כשאתם מחכים לאוטובוס, אתם מאזינים למוזיקה באוזניות או משחקים בנייד. בשומרון מסתכלים על המכוניות החולפות, דרוכים למקרה שאחד מכלי הרכב יסטה ממסלולו היישר לתוך התחנה ההומה. כשאתם הולכים לישון, אתם בודקים שהדלת נעולה. אמהות ביהודה ושומרון בודקות גם את החלונות ושיש מספיק סוללה בטלפון הנייד, כדי שאם יצטרכו חלילה, יוכלו להזעיק את כוחות ההצלה והביטחון במהירות האפשרית.

למרות המציאות הקשה בישראל בכלל ובשומרון בפרט, אני מסרבת לתת לפחד להזדחל אל תוכי ולקבוע לו מושב של קבע. הפחד אין לו סוף, וכשהוא קונה לו מקום בתוכנו, הוא משתלט ומנהל אותנו. מכלה כל חלקת שיפוט והיגיון ישר. לא ניתן לפחד לנצח. לא ניתן לטרור לנצח.

כאזרחים טובים אנו נמשיך לקיים את חובתנו לחיים נורמליים. נמשיך לחיות את חיינו, נצא לעבודה, לפארקים ולמרכזי הקניות. ניסע בכבישים (ונסתכל לצדדים), נגביר ערנות ונדווח על כל תנועה חשודה.

אך נדמה כי ממשלת ישראל לא ממלאת את חלקה בשמירה על הזכות לחיים וביטחון. הזכות של כל אדם להגנה על חייו מפני כל פגיעה, פיזית ונפשית כאחד. למדינה יש חובה להגן על אזרחיה ולהבטיח את ביטחונם. זכות זו מבטיחה את קיומן של כל שאר הזכויות. לא נקבל עוד את מדיניות ההכלה. לא נקבל עוד נטרול מחבלים לאחר מעשה ואפודים קרמיים לחיילים בגוש עציון.

יש פה אויב, וצריך לנצח אותו. לא להכיל אותו. אם יש ממשלה בישראל, תופיע מיד כדי שתושבי עתניאל ותל אביב יוכלו לחיות בלי פחד. כדי שילדים בקריית גת וברעננה יוכלו לשחק בפארק בלי חשש. כדי שאנשים בירושלים, בשומרון ובגוש עציון יוכלו לחכות לאוטובוס בלי להידרס. כדי שהטרור ייפסק.
הכותבת היא יועצת תקשורת וחברת מליאת מועצה אזורית שומרון

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
פיגוע בעתניאל

# data[].attributes.attachment_link.title
נרדמו בשמירה: נדמה כי הממשלה לא ממלאת את חלקה בזכות לחיים וביטחון

# data[].attributes.attachment_link.description
דפנה מאיר הייתה מלאך טהור שעבדה בהצלת חיים ולא עצרה גם בביתה הפרטי, כשלצד ארבעת ילדיה הביולוגיים אספה תחת כנפיה שני ילדים שנולדו למציאות קשה. היא נתנה להם חיים טובים ונתנה להם תקווה והראתה להם שאפשר גם אחרת. עד שהשבוע, בזמן שצבעה את דלת ביתה ב עתניאל, הגיע מחבל נבזי ושפל, ונעץ בה את סכינו שוב ושוב.

# data[].attributes.body
א.ציין: הזכות לחירות
הצג: לכל אדם הזכות לחיות / להחליט / לעשות / לפעול ולעצב את אישיותו על פי רצונו החופשי.אין לשלול את חירותו של אדם על ידי מעצר או על ידי הגבלת חופש המחשבה והפעולה שלו. מהזכות לחירות נגזרת שורה של חירויות( חופש הביטוי, חופש המחשבה והמצפון, חופש התנועה,חופש הדת, חופש מדת ועוד..)
ב. בעקבות משבר הקורונה חל איסור עלית משפחות שכולות לקברם של קרוביהם. בכתבה שפורסמה בynet מסופר על כך שמשפחות שכולות אינן יכולות לבוא ביום זיכרון לבית העלמין מתוך מצב הקורונה (ההגבלות).
ג. הזכות לחירות היא זכות אשר מאפשרת לאדם לפעול מתוך דעתו בלי הגבלת חופש המחשבה והפעולה. זכות זו נפגעה באירוע זה מכיוון הגבילו את המשפחות השכולות ללכת לבקר את בן משפחתם- פגיעה בחירות ובחוופש המחשבה והמצפון. באירוע זה היה פגיעה בזכות לחירות אך היתה גם התנגשות של שני זכויות: הזכות לחירות והזכות לחיים וביטחון.
הזכות לחיים וביטחון- כל אדם זכאי שלא יפגעו בגופו ובנפשו וזכותו להיות ללא פחד מפני פגיעות אלה. זכויות אלו יתנגשו בגלל שהסיבה לכך שהמשפחות השקולות אינם יכלו לעלות לקברם של בני משפחתיהם היא בגלל שהמדינה רצתה לשצור עליהם מבחינת נגיף הקורונה וכך נשללה מהם הזכות לחירות אבל גברה הזכות לחיים וביטחון.
ד. אני חושבת שהדרך שאפשר לפתור את הבעיה היא שהמדינה תתן למשפחות השקולות לעלות לקברם ביום הזיכרו מכיוון שהדחף לעלות לקבר זה הוא קשה מאוד וזה הצורך של המשפחות השקולות להרגיש את בנם דווקא ביום הזה ... מי שהולך לעלות לקבר יידע את הסכנה שבדבר לאור התפרצות הנגיף ויידע שאם הוא הולך לעלות לקבר יכולים להיות מספר תוצאות.. אחרי העליה לקבר הוא יהיה חייב לעשות בדיקת קורונה כדי לוודא שהוא לא חולה וככה הוא לא יסכן אף אחד וגם יבקר בקברו.
ה. התמונה למעלה  https://images.maariv.co.il/image/upload/f_auto,fl_lossy/c_fill,g_faces:center,h_380,w_500/527063

# data[].attributes.attachment_link.title
עומר שבתאי עבודה באזרחות - זכויות

# data[].attributes.attachment_link.title
עבודה באזרחות

# data[].attributes.headline
תמר פלד עבודה באזרחות- זכויות

# data[].attributes.subject
תמר פלד עבודה באזרחות- זכויות

# data[].attributes.body
א. ציין: הזכות לחופש הביטוי
הצג: לכל אדם יש את הזכות לבטא ולהפיץ את עמדותיו, דעותיו ואמונותיו בכל דרך שיבחר {לבוש, פולחן, תקשורת, אמנות, בדיבור, בכתב וכו} בפומבי או בגלוי כל עוד אינו פוגע. למשל, למרות חופש הביטוי אסור יהיה לפרסם סודות ביטחוניים, להוציא דיבה על אדם אחר, להסית לשנאה ואלימות או לפגוע ברגשותיהם של אחרים.
ב. בכתבה שפורסמה באתר ynet בית משפט השלום דחה לאחרונה תביעת לשון הרע שהגיש בעל חנות צעצועים נגד בני זוג שפרסמו בפייסבוק פוסט ביקורתי על מכירת שעון ב- 300 שקל לילדה בת 6 { הבת שלהם }.
בחרתי באירוע זה משום שאני חושבת שהוא דוגמה מצוינת לשמירה של חופש הביטוי.

ג. הזכות לחופש הביטוי נשמרה בכך שדחו את התביעה של בעל החנות משום שהפוסט מוגן מאחר שמדובר בביקורת צרכנית לגיטימית שנוסחה בשפה מכובדת ונטולת עלבונות.
הזכות לחופש הביטוי מתבטאת באירוע בכך שלהורים הייתה את הזכות לעלות את הפוסט הלגיטימי משום שיש להם את חופש הביטוי.

ד. אני חשבתי על דרך שבה אפשר לעלות את המודעות של הציבור על שמירה של חופש הביטוי בכך שיכריזו על ״יום חופש הביטוי״ וביום זה כולם יציינו ויתגייסו בבתי הספר או בפלטפורמות אחרות למטרה זאתhttps://www.ynet.co.il/economy/article/rkvwa8zvf

# data[].attributes.attachment_link.title
בעל חנות תבע בגלל פוסט - חופש הביטוי ניצח

# data[].attributes.attachment_link.description
בת 6 נכנסה עם אחיה לחנות צעצועים בכרמיאל וקנתה שעון ב-300 שקל - כל חסכונותיה. כשהוריה מחו על כך ברשת, בעלי העסק תבע אותם - ונדחה

# data[].attributes.body
א. ציין: הזכות לשוויון
הצג: כל בני האדם הם שווים ללא הבדל דת,גזע,מין,העדפה מינית,צבע עור,מוצא,מראה חיצוני,מוגבלות מסויימת,גיל,השקפת העולם,השתייכות פוליטית ועוד אין להפלות אדם בשל זהותו,שיוכו, סממן חיצוני או מגבלה כלשהי אלא במקרים של שונות רלוונטית לנושא הנידון-הבחנה מותרת. אפליה- יחס שונה אל שווים

ב. באתר ynet פרסמו על קבוצת ווטסאפ שנפתחה על ידי הגננות, ״לאמהות והאהבות הגרושים בלבד.

ג.הגננת פגעה בזכות השוויון של אותו האבא בכך שהגננת פתחה קבוצת ווטסאפ רק לאימהות ובעצם מראה שתפקידן של האימהות זה לטפל בילדות והילדים ובעקיפין מודיעה לאבות שנכחותם אופציונלית, ובכך יוצרת כלי שבאמצעותו מעמיק אי השוויון המגדרי.

ד.אפשר לצאת להפגנות ולדבר על נושא אי שוויון מגדרי יותר מרשתות החברתיות.

ה. קישור לכתבה נמצא למעלה

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
הורים שימו לב: חלוקת הצעצועים בגן, טקס קבלת שבת, ההתייחסות לחיצוניות של הבנות והשפה שבה משתמשים נשות ואנשי החינוך מעבירים מסר שמחלחל פנימה. התוצאה בלתי נמנעת - אפליה ואי-שיוויון | חזרה מגדרית ללימודים

עבר הזמן שבו הבנים מברכים על היין והבנות מחלקות חלות. ההתעקשות הזאת מלמדת ילדות וילדים שיש תפקידים שרק בנים יכולים לעשות ותפקידים שרק בנות יכולות, וכך, בקלות, עובר עוד מסר של סטריאוטיפים ואי-צדק

, החוקרים אמרו למורות ומורים שמספר תלמידים (שנבחר באקראי) הם "הבטחות אינטלקטואליות שיגיעו להישגים בלתי רגילים", ואז עקבו אחר התנהגות המורים והישגי התלמידים (שהיו בעלי יכולת והישגים ממוצעים בלבד) לאורך השנה. התוצאות היו מדהימות. כמעט לכל הילדים התווספו 10 נקודות למנת המשכל, ול-30% מהם התווספו בממוצע 22 נקודות למנת המשכל.

# data[].attributes.attachment_link.title
למה אבא לא בווטסאפ של הגן? פערי המגדר מתחילים מוקדם

# data[].attributes.attachment_link.description
הורים שימו לב: חלוקת הצעצועים בגן, טקס קבלת שבת, ההתייחסות לחיצוניות של הבנות והשפה שבה משתמשים נשות ואנשי החינוך מעבירים מסר שמחלחל פנימה. התוצאה בלתי נמנעת - אפליה ואי-שיוויון | חזרה מגדרית ללימודים עבר הזמן שבו הבנים מברכים על היין והבנות מחלקות חלות.

# data[].attributes.headline
מאיה רוזנבלום

# data[].attributes.subject
מאיה רוזנבלום

# data[].attributes.body
א. ציין: הזכות להליך הוגן

הצג: בזמן שאדם נמצא בתהליכי אכיפת החוק והעמדה לדין- חשוב ייעשה כלפיו צדק ויתחסו אליו בהוגנותושיישפט ע״י שופטים הוגנים וניטרליים. אדם חף מפשע עד שלא הוכך אשמתו. כל אדם זכאי למשפט הוגןופומבי.

ב. בכתבה שפורסמה באתר ״וואלה״ אזרח סין נעצר על ידי משטרת ישראל בחשד לתקיפה ואיומים ובמשךיומיים לא נחקר כי למשטרה לא היה מתורגמן וכלל לא הודיעו לסנגוריה הציבורית על קיומו.

ג. הזכות להליך הוגן נפגעה בכך שהשאירו את האזרח הסיני במעצר למשך יומיים ללא חקירה ולא הודיעולסנגוריה בשביל לא להסתבך על מעשה זה.

ד. אפשר להביא מתורגמן שיהיה בתחנה או במקום קרוב בשביל שאם יצא מצב שאזרח שלא דובר עברית מגיעלתחנה מסיבות כאלו ואחרות הוא לא יצטרך לשבת בכלא מכיוון שהוא חף מפשע עד שהוכח אחרת.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
בית המשפט המחוזי הורה לשחרר ממעצר אזרח סין, שאינו דובר עברית, לאחר שלא נחקר כלל במשך יומיים בגלל היעדר מתורגמן, ולאחר שדיון בהארכת מעצרו התקיים אף הוא ללא תרגום.

הגבר, שאינו דובר עברית, נעצר על ידי שוטרי תחנת שרת במרחב יפתח בחשד לתקיפה הגורמת חבלה של ממש ופציעה בינואר ופברואר, ובחשד לאיומים מחודש מאי. אולם, השוטרים לא חקרו אותו בתחנת המשטרה בגלל היעדר מתורגמן, וכלל לא הודיעו לסנגוריה הציבורית על קיומו. בכל זאת ביקשה המשטרה מבית המשפט השלום בתל אביב להאריך את מעצרו בחמישה ימים, בדיון שנערך באמצעות היוועדות חזותית בשל נגיף הקורונה.

עו"ד יוסי בכר, שהיה תורן הסנגוריה הציבורית באולם בית המשפט, גילה שם על המקרה לראשונה - והבהיר לבית המשפט שאינו יכול לייצג את החשוד בגלל שאין לו איך לתקשר עם הלקוח, אך למרות זאת בית המשפט מינה אותו לסנגור, והסכים להאריך את מעצרו של החשוד עד למחרת היום. "מדובר בחשודות חמורים", ציינה שופטת השלום ענת יהב בהחלטתה. "מעיון בתיק החקירה עולה כי קיים חשד סביר כנגד החשוד, אולם גרסתו לא נגבתה מאז צהריי אתמול ועניין זה הוא מחדל קשה ופגיעה קשה בזכויות החשוד, בעיקר נוכח העובדה כי האירועים היו לפני חודשיים ימים".

# data[].attributes.attachment_link.title
אזרח סין נעצר למשך יומיים - אך לא נחקר כי למשטרה לא היה מתורגמן - וואלה! חדשות

# data[].attributes.attachment_link.description
המשטרה עצרה את האיש, שאינו דובר עברית, בחשד לתקיפה ואיומים, אך לא הודיעה על כך לסנגוריה הציבורית ואף ביקשה להאריך את מעצרו בדיון שהתנהל ללא תרגום. רק לאחר שמונה סנגור והוגש ערר בעניין הורה המחוזי לשחררו תוך ביקורת חריפה על המשטרה: "פגיעה בזכות להליך הוגן"

# data[].attributes.headline
דיאנה וסילייב

# data[].attributes.subject
דיאנה וסילייב

# data[].attributes.body
1. -----------------------

א. ציין: זכות הפרטיות

הצג: היא מבוססת על כבודו של אדם ודעתו, ללא קשר לאמונתו, לאומיו או המראה החיצוני שלו, וכן מונעת מאנשים להעליב אחרים ללא סיבה, דיבור בגסות רבה.

ב. ציין: מחאה ציבורית

הצג: התלמידים, כדי שאנשים ישימו לב הרבה, החליטו לחשוף בפומבי את השערורייה הזו, כשהם יוצאים בחולצות עם ביטויים ועלבונות, שיתנו תנופה לעימות עם זה, אבל גם שערורייה גדולה.

2.----------------------

א. ציין: זכות הפרטיות

הצג: היא מבוססת על כבודו של אדם ודעתו, ללא קשר לאמונתו, לאומיו או המראה החיצוני שלו, וכן מונעת מאנשים להעליב אחרים ללא סיבה, דיבור בגסות רבה, לדעת אישית ואנונימיות בחלק מהעניינים, שתגן על האינטרסים והמרחב האישי של אדם.

ב. ציין: פרטיות של הקוראים

הצג: איך שהיה כתוב בחלק א', צריכה להיות פרטיות ואנונימיות באיזה שהוא עיניינים, כדי לשמור על האישיות ונוחות לקרואה. ועל החוק הזה מדינה לא שמרה, ועברה את החוק של פרטיות הקוראים.

# data[].attributes.body
א:

ציין: הזכות לפרטיות

הצג: הזכות לחיות ללא חשיפה או התערבות או חדירה לחייו ולמרחב הפרטי שלו בניגוד לרצונו, לגופו ולחפציו. זכות זו יכולה להיפגע ע"י חדירה פיזית לגופו או לביתו של האדם, פרסום מידע על חייו הפרטיים, פרסום שמו או תמונתו או איסוף מידע על האדם באמצעים שונים, כגון האזנות סתר.

ב: המקרה שבחרתי הוא המצלמות הנסתרות בשירותי צהל. זהו מקרה שנמשך במך שנים רבות, מה שקורה זה שחיילים ואנשים שונים בצה"ל שמים מצלמות נסתרות במגורי החיילים. בשירותים בחדרים ובחדרי ההלבשה. רק ב2020 נחקרו כ 90 מקרים כאלו, ואלה רק המקרים שאנחנו יודעים עליהם, כנראה המספר האמתי גדול הרבה יותר. גם מפקדים גם קצינים וגם חיילים הואשמו בהתקנת המצלמות האלו.

ג: הצורה שבה הזכות הוחמרה במקרים הללו היא בכך שהזכות לפרטיות אומרת שפרסום ואיסוף מידע ותמונות בכל צורה בלי אישורו נוגדת את הזכות. וזה בדיוק מה שהמצלמות האלו עושות. הרי החיילות והחיילים שצולמו מעולם לא נתנו את אישורים לאנשים ששמו את ופרסמו את התמונות, וזה למה זה פוגע בזכות לפרטיות

ד: לדעתי הדרך שבא אפשר לעקוף ומלנוע מקרים דומים היא להחליט על עונש כבד שיינתן לכל מי שמצלם ומפרסם תמונות של אנשים בלי אישורים ולהגביר את העונש אם המצולם עירום בצורה מלאה או חלקית. החוק יכלול כול צורה של צילום בצורה לא חוקית. מטיק טוק מצלם אנשים ברחוב ועד לתמונות עירום שנלקחו במצלמה נסתרת. כמו כן אם מפקד או קצין עושה דבר נורא שכזה והוא הוכח אשם אז יורידו אותו בדרגה בצורה מידית והוא יצטרך לשלם פיצויים כבדים.

# data[].attributes.body
א. ציין: חופש התנועה
הצג: חירותו של כל אדם לנוע בחופשיות ממקום למקום למעט הגבלות מוצדקות כגון איזור כניסה לשטחים פרטיים/צבאיים, צוי הרחקה ממקומות מסויימים ועוד..

ב. האירוע שבחרתי הוא סגירת נתב״ג ביולי 2021 עקב הקורונה

ג. חופש התנועה נפגע בכך שסגרו את שדה התעופה הראשי בישראל ולא נתנו לאנשים לצאת מהארץ

ד. אני חושבת שהיה אפשר לשמור על הזכות בכך שלא היו סוגרים את נמל התעופה אך היו מצילים סנקציות על האנשים שטסים כמו: שרק מי שהתחזו לפחות חיסון אחד יוכל לטוס או שיהיה חייב לעשות בדיקת pcr לפני הטיסה ולאחר הנחיתה.

ה. התמונה שלמעלה זה קישור לכתבה

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
״ההתמקדות בנתב"ג היא בבחינת לחפש את הפתרון הקל, מתחת לפנס. לממשלה קל להפנות אצבע מאשימה לנתב״ג ולהטיל עליו מגבלות כי טיסות לחו״ל עדיין נתפסות כמותרות, אז קל להתנפל עליהן וקל להגביל אותן. בפועל מדובר על חופש התנועה והזכות לנוע שהן זכויות בסיסיות בחברה חופשית. כל הגבלה שלהן צריכה להיות מצומצמת ככל שניתן. בכל מקרה, אסור להגביל אותן על ידי שימוש באמצעים דרקוניים״. את הדברים האלה אומר בשיחה עם ״כלכליסט״ פרופ' עמוס אדלר, מנהל המעבדה המיקרוביולוגית ורופא בכיר ביחידה למחלות זיהומיות בילדים בבית החולים איכילוב, ופרופסור בחוג לאפידומיולוגיה באוניברסיטת תל־אביב. "גם ההנחיה הגורפת לכל מי ששב לישראל להיכנס לבידוד למשך יממה היא חסרת סיכוי. היא הופכת חלקים נרחבים בציבור לעבריינים בפוטנציה. צריך ליצור אמצעים שיצמצמו למינימום את הפגיעה בחירויות שלנו״.

זו לא הפעם הראשונה שאדלר נדרש למדיניות הכניסה לישראל מעל דפי עיתון זה. בתחילת מרץ שוחח "כלכליסט" עם 4 מומחים על דרכים לפתיחת נתב״ג - לאחר תקופה ממושכת שבה היו הגבולות בישראל סגורים תוך דיווחים על פוליטיזציה במערך שאישר היתרי כניסה ויציאה לחריגים. "אני לא רוצה להישמע יהיר, אבל לא הרבה השתנה מהותית מאז דיברנו בפעם אחרונה. רוב מה שנכתב אז, נכון גם היום", הוא אומר. אדלר אמר אז כי הופעת הווריאנטים לא תשתנה בעתיד הנראה לעין, ואין תוחלת לעצור בשמם את התנועה הבינלאומית למשך שבועות או חודשים, תוך גרימת נזקים כלכליים עצומים ופגיעה בלתי מידתית בחופש התנועה. כבר אז הוא דיבר על הצורך להכניס לשימוש בדיקות אנטיגן מהירות עם הנחיתה בישראל.

״לצערי הרב, שוקלים עכשיו להשתמש בבדיקות כאלה באופן שגוי, כאמצעי להגבלות שלא נכון להטיל אותן, כמו בדיקת ילדים בכניסה למסעדה או להופעה, שהן פעולות יומיומיות. השימוש הזה בטח לא מציאותי״. לדבריו, דווקא שימוש בבדיקות הללו לשבים מחו״ל הוא השימוש הנכון ביותר: "בדיקות מהירות, על מגבלותיהן, יכולות להוות תחליף לדרישה לבידוד של יום לכל השבים מחו"ל. המחשבה שניתן לדרוש בידוד כזה באופן אוניברסלי מציבור כל כך רחב, והעובדה שזה עובר בשיח הציבורי ללא הינד עפעף, הן לא פחות ממטלטלות. הרי ציבור הטסים עבר בדיקת PCR פעמיים - לפני הטיסה ליעד, ולפני הטיסה חזרה לישראל. אחרי הנחיתה דרושה תוצאה מיידית. אחרת, גם אם נוסע ששב מחו״ל הופך חיובי ב־72 השעות מאז עשה את הבדיקה האחרונה, הוא יוצא מנמל התעופה ועושה את דרכו הביתה בלי שנכנס לבידוד. במקום זה, אפשר לעשות בדיקה מהירה, לקבל תוצאה מהירה ולצאת מנתב"ג עם המידע".

בכל הנוגע למדיניות הממשלה מזהה פרופ׳ אדלר חוסר היגיון: "אם ישראלי נוסע לגרמניה למשל, שם רמת התחלואה דומה או אפילו קטנה יותר, מה ההיגיון להטיל מגבלות על השבים משם? הרי בדקו אותו לפני ואחרי הטיסה. אנחנו לא רוצים להיות צפון קוריאה וגם לא אוסטרליה ולא ניו זילנד (שסגרו את הגבולות הרמטית כדי לשמור על אפס הדבקה בקורונה - א״פ). אנחנו רוצים להיות חלק מהקהילה הבינלאומית. אם יש מדינה שהתחלואה בה גבוהה באופן קיצוני, יש היגיון בהגבלות קשות. אבל אם רמות התחלואה פחותות או דומות, מה ההיגיון? אם מסתכלים על הסיכון עצמו, לנוסע לברלין יש סיכון דומה למי שנוסע לאילת. אבל את הראשון עוצרים כי זה קל״.

מה שעורר את השיח על סגירת נתב״ג - כולל אזהרות מפני טיסה של ראש הממשלה, נפתלי בנט, ושל מנכ"ל משרד הבריאות, נחמן אש, ומיד אחריהן הצהרות שנתב"ג לא ייסגר מצד שר הבריאות ניצן הורביץ ואש עצמו - הן התמונות של תורים ארוכים וצפופים שמגיעות מנמל התעופה.

בימים האחרונים חל זינוק במספר היוצאים לחו״ל, בין היתר בשל חגיגות חג הקורבן (עיד אל־אדחא) שחלות השבוע והובילו לקפיצה משמעותית במספר היוצאים לחו"ל. בשבוע הקרוב צפויים לנחות ולהמריא מנתב"ג 40-30 אלף נוסעים מדי יום. היעד הנפוץ ביותר הוא טורקיה: רק אתמול יצאו למדינה הכתומה כ־3,700 ישראלים. טורקיה מוגדרת כמדינה בדרגת סיכון של אזהרה חמורה והחוזרים ממנה מחויבים לבידוד מלא. מלבד הטסים לטורקיה, כ־3,200 נוסעים המריאו אתמול לארה"ב (שנחשבת ירוקה), כ-3,000 נוספים ליוון (הצהובה, שנמצאת באזהרת מסע ואינה מחייבת בידוד ממחוסנים ששבים ממנה) וכ-1,000 לקפריסין שתכנס לרשימת המדינות באזהרה חמורה ותחייב בידוד מכל נוסע חוזר החל מיום שישי הקרוב.

גורמים ברשות שדות התעופה מדגישים כי על אף התורים המשתקפים בתמונות ומייצרים תחושה של אולמות מלאים - תנועת הנוסעים עדיין רחוקה שנות אור מהמספרים טרם המגפה, ומספר הטסים הממוצע עדיין נמוך ביותר מ-50% לעומת קיץ 2019. ברשות מסבירים שהתורים הארוכים נובעים מכך שזמן הצ'ק אין בדלפקי חברות התעופה שולש בשל הצורך לאמת מסמכי נסיעה רבים שמשתנים בכל יעד.

״שנה וחצי אחרי תחילת הקורונה ואחרי שהושקעו מיליארדי שקלים ישנם דברים בסיסיים כמו בידוק בכניסה לישראל שכבר היו צריכים להיות דבר שבשגרה״, מסכם אדלר. היה מספיק זמן והושקע מספיק כסף להתארגן ולהיערך. העובדה שיש תורים בנתב"ג כי לא נערכו כראוי לא יכולה לשמש נימוק להפסקת הטיסות ולסגירת נתב"ג. אנחנו לא באפריל 2020 אלא ביולי 2021. הטיעון הזה כבר לא מתקבל על הדעת".

# data[].attributes.attachment_link.title
"סגירת נתב"ג משמעה פגיעה בלתי נסבלת בחופש התנועה" | כלכליסט

# data[].attributes.attachment_link.description
״ההתמקדות בנתב"ג היא בבחינת לחפש את הפתרון הקל, מתחת לפנס. לממשלה קל להפנות אצבע מאשימה לנתב״ג ולהטיל עליו מגבלות כי טיסות לחו״ל עדיין נתפסות כמותרות, אז קל להתנפל עליהן וקל להגביל אותן. בפועל מדובר על חופש התנועה והזכות לנוע שהן זכויות בסיסיות בחברה חופשית. כל הגבלה שלהן צריכה להיות מצומצמת ככל שניתן.

# data[].attributes.body
א. ציין: הזכות לשוויון
הצג: כל בני האדם הם שווים ללא הבדל דת, גזע, מין, העדפה מינית, צבע עור, מוצא, מראה חיצוני, מוגבלות מסוימת, גיל, השקפת עולם, השתייכות פוליטית ועוד.  אין להפלות אדם בשל זהותו, שיוכו, סממן חיצוני או מגבלה כלשהי אלא במקרים של שונות רלוונטית לנושא הנידון – הבחנה מותרת. אפליה – יחס שונה אל שווים.
ב. בכתבה שפורסמה ב ynet מסופר על כך שילדים אתיופים מופנים לשווא לחינוך מיוחד. בכתה כתוב "תלמידים אתיופים רבים מושמים במסגרות של החינוך המיוחד, אף שרבים מהם מסוגלים ללמוד במסגרות חינוך רגילות".
ג. הזכות לשוויון נפגעה במקרה הזה מכיוון שבגלל שהם מהעדה האתיופית שמים אותם במוסדות חינוך מיוחדות ולא בודקים  ומביאים להם את המיטב כמו לכולם.
ד. אפשר לפרסם על זה (כמו שעשו) וגם אפשר למחוא על זה והממשלה צריכה לשנות את הדרכים שלה ולהתחיל להביא גם לאזרחים האתיופים את האפשרות להיות בבית ספר רגיל כמו לכולם.
ה. https://www.ynet.co.il/articles/0,7340,L-4269077,00.html

# data[].attributes.body
עמית ברוש

א: ציין- זכות ההפגנה
הצג- הזכות להפגין מטרתה לאפשר לאזרחי המדינה ותושביה להשפיע על מקבלי ההחלטות במדינה ועל תהליכי קבלת ההחלטות. המשמעות היא שלכל אדם או קבוצת אנשים יש חופש למחות בפומבי ולעורר אנשים לפעילות.

ב:

# data[].attributes.body
א. ציין: הזכות לשוויון
הצג: הזכות לשוויון משמעה שוויון בזכויות ובחובות בחברה, ללא הבחנה לפני קריטריונים לא רלוונטיים, שעשויים לכלול גזע, מין, דת, לאום, נטייה מינית, גיל, שפה, השקפה פוליטיים ואידיאולוגיה.
ב. בכתבה שפורסמה באתר ״גלובס״ סופר על עובד באל על שהתנהג באופן משפיל כלפי נוסעים דרוזים.
ביקש מהם לצאת מהתור ודרש מהם להציג מסמכי זהות שונים, נוסף על הדרכון הישראלי שהיה ברשותם, ביקש מהם להציג תעודה המעידה על שירות ביטחון.
כששאלו למה הגיב להם: "אתם תמציאו את המסמכים, כי כך אני החלטתי".
ג. הזכות לשוויון מדברת על פגיעה בזכויות בחברה ללא הבדלים לפי קריטריונים שעשויים לכלול גזע, מין, דת, לאום, נטייה מינית, גיל, שפה, השקפה פוליטיים ואידיאולוגיה. זכות זאת נפגעה בכך שעובד החברה התנהג באופן משפיל ומבזה מול אותם נוסעים דרוזים, מה שנוגד את זכות זאת.
ד. הדרך לפתור את זה היא לתת יחס שווה לכולם ולא לשפוט לפי צבע עור, גזע, מין, דת, שפה.
כדי למנוע גזענות אפשר לארגן הפגנות נגד גזענות שיעוררו את המודעות והפצה ברשתות החברתיות מה שאולי יעזור להעלות את האכיפה במשטרה.
ה. https://www.globes.co.il/news/article.aspx?did=1001386710

# data[].attributes.attachment_link.title
עבודה באזרחות חלק א'

# data[].attributes.body
קישור לכתבה:https://www.acri.org.il/post/__736

# data[].attributes.attachment_link.title
עבודה באזרחות3

# data[].attributes.headline
עבודה באזרחות

# data[].attributes.subject
עבודה באזרחות

# data[].attributes.body
א) ציין- הזכות לשם טוב
הצג-זכותו של אדם שלא יפורסמו אודותיו או על אורחותיו
או על דעותיו מידע שיקרי שלילי
ב)הכפשת שם טוב על מסעדה- הכפשת שם (שיימינג) על עסק מזון שמביא ביקורת שלילית על המסעדה.
במקרה כזה הזכות לשם טוב נפגעת.
ג) באירוע מסוג זה נפגעו שתי זכויות הזכות לשם טוב וחופש הביטוי אבל הזכות של חופש הביטוי אבל חופש הביטוי מוגבל כל עוד אתה לא פוגע בבן אדם ובמקרה הזה הוא אכן פגע.
ד) אפשר לגרום למקרה לא להתפתח למקרה זה אם הוא היה מתלונן על האוכל ומספר לו איך לשפר את המנה ובכך אף זכות לא הייתה נפגעת.
ה)

# data[].attributes.body
א. ציין: הזכות לפרטיות
הצג:
הזכות לחיות ללא חשיפה או התערבות או חדירה לחייו ולמרחב הפרטי    שלו בניגוד לרצונו, לגופו ולחפציו.

ציין: הזכות לחיים וביטחון
הצג:
כל אדם זכאי שלא יפגעו בגופו ובנפשו וזכותו לחיות ללא פחד מפני פגיעות כאלה.
חובת המדינה להגן על כל בני האדם החיים בשטחה מפני פגיעה בחייהם ובגופם בידי אחרים.

ב. בדיקות של החפצים האישיים שלנו לפני העלייה למטוס – בודקים ברנטגן שאין לנו בתוך התיק/ המזוודה דברים העלולים לפגוע באנשים אחרים על המטוס (לדוגמא – רובה, פצצה וכדומה).

ג. הזכות לפרטיות נפגעת בכך שמחטטים לנו בדברים האישיים שלנו.

בנוסף, באירוע זה מתנגשות שתי זכויות עיקריות: הזכות לחיים וביטחון והזכות לפרטיות.

במקרה זה הזכות לחיים וביטחון עולה על הזכות לפרטיות בכך שמחטטים לנו בדברים האישיים שלנו, ובכך שוללים את לנו הזכות לפרטיות, אך מגינים על הזכות לחיים וביטחון בכך שבודקים שאף אחד לא מעלה דברים מסוכנים למטוס(רובים, סכינים ועוד).

ד. אפשר לשמור על הזכות לפרטיות בכך שבמקום שבן אדם יסתכל לנו על הדברים האישיים שלנו רובוט יעשה את זה ואם הרובוט יראה משהו חשוד אז הוא יקרא לבודק אנושי.

ה. התמונה למעלה

# data[].attributes.headline
דניאל בן בסט

# data[].attributes.subject
דניאל בן בסט

# data[].attributes.body
א.     ציין- הזכות לפרטיות

הצג- הזכות לחיות ללא חשיפה או התערבות או חדירה לחייו ולמרחב הפרטי שלו בניגוד לרצונו, לגופו ולחפציו.

ב.     אכיפת הבידודים- בתחילת מגיפת הקורונה אושר למשטרה להשתמש בטכנולוגיית האיכון של השב"כ כדי לאכוף את הבידודים ולמנוע הפרות של הבידודים שיסכנו את אוכלוסיית המדינה. בעזרת האפליקציה תוכל המשטרה לעקוב אחרי המיקום של המבודדים ולאתר את מי שיוצא מהבית למרות חובת הבידוד.

ג.      באירוע זה התנגשו שתי זכויות עיקריות: הזכות לפרטיות והזכות לחיים ובטחון.

הזכות לפרטיות נפגעת בכך שהמעקב אחר מיקום האזרח מהווה חדירה למרחב האישי שלו. טענת המדינה היא שהזכות לחיים ובטחון גוברת על הזכות לפרטיות ולכן צריך להשתמש באפליקציה כדי לדאוג שחולי קורונה לא יצאו מביתם ויסכנו את האוכלוסייה.

ד.    כדי להקטין את החדירה לפרטיות ניתן להשתמש באמצעים אחרים כדי לוודא שהמבודד נמצא בבית. לדוגמה, להתקין מכשיר בביתו של המבודד שאליו המשטרה תתקשר בשעה אקראית ואם המבודד יענה סימן שהוא בבית.

ה.     קישור לכתבה: https://www.ynet.co.il/articles/0,7340,L-5700977,00.html

# data[].attributes.body
ציין: הזכות לכבוד(הזכות לפרטיות)
הצג:הזכות לחיות ללא חשיפה או התערבות או חדירה לחייו ולמרחב הפרטי של אדם בניגוד לרצונו,לגופו ולחפציו.
ב.בכתבה שפורסמה באתר    ynet סופר על קצין משטרה  שהחביא מצלמות בחדר המגורים של השוטרות בלי אישורן
ג.הזכות לפרטיות של אותן שוטרות נפגעה בכך שאותו קצין חָדַר למרחב הפרטי שלהן וגופן (הוא יכל לראות אותן מתלבשות ובעירום) בניגוד לרצונן וידעתן.
ד.ניתן  להמציא מכשיר שכאשר הוא ליד מצלמות הוא מצפצף ומידי יום אנשים שישנים במקומות כאלו יוכלו לסרוק את החדר ליתר ביטחון ולבדוק אם אין בו מצלמות
ה.הוספתי קישור לכתבה למעלה.

# data[].attributes.attachment_link.title
חשד: קצין משטרה הציב מצלמה בחדר מגורים של שוטרות

# data[].attributes.attachment_link.description
מח"ש עצרה את הקצין לאחר ששוטרת בשירות חובה התלוננה שמצאה מצלמה בחדרה. על כרטיס הזיכרון במצלמה נמצאו תמונות של הקצין, שלא מכחיש, אך טוען כי לא התכוון "להציץ". הוא שוחרר למעצר בית