# data[].attributes.body
Et naturlandskap er et landskap av uberørt natur, der ingen mennesker har tukla med naturen. Et eksempel på det er Lilløya, som er et verneområde.

Et kulturlandskap er et landskap laget av mennesker. Et eksempel er Fornebu S, alle boligområdene og alle gangveiene rundt på Fornebu.

# data[].attributes.body
På Fornebu er det et mangfold av dyr og planter. Et eksempel på en næringskjede på Fornebu er:

planterester -->  meitemarken (nedbryter) --> trost --> (førsteforbruker) --> ugle(andreforbruker)

# data[].attributes.body
Helt siden flyplassen be lagt ned, har Bærum villet lage Fornebu til noe som er fint å se på. Det har blitt lagt inn masse penger og ressurser i det, og det har blitt lagt stor vekt på at alle skal kunne gå, sykle osv til Fornebu for å få med seg den flotte naturen. Bærum kommune har gått å plantet trær, busker og blomster som egentlig ikke hører til. Dette har medført at de plantene som skal se så fine ut, har faktisk tatt både lys og næring fra andre viktige arter. De artene som  bøe utsatt for de andre artene, har det nå blitt mindre og mindre av. Det er bare på grunn av menneskene som har kommet å plantet planter som ikke hører til der.

# data[].attributes.headline
HVORFOR VERNER VI NOEN OMRÅDER PÅ FORNEBU?

# data[].attributes.subject
HVORFOR VERNER VI NOEN OMRÅDER PÅ FORNEBU?

# data[].attributes.body
Fornebu har en utrolig rik natur både for planter og for dyr. Hele 85% av alle fugleartene funnet i Norge, finnes på Fornebu. I tillegg har Fornebu en rekke av rødlistet, og selvfølgelig svartlistet, arter her. Det er hele tolv verneområder på Fornebu. Bærum kommune vil at menneskene skal være i sentrum, og skape et godt næringsmiljø. Men de fleste fugler liker ikke å ha mennesker rundt seg, og de har også mye reir på bakken. Når mennesker tar over mer og mer av naturen, betyr det at det til slutt bare kan bli igjen fugler som ikke bryr seg om mennesker. Det er fugler som måker, kråker, skjærer osv. De fuglene som legger reir på bakken, har også store problemer fordi det er mennesker rundt som går, sykler, løper og ødelegger reirene deres.

Det er også båndtvang på Fornebu, på Koksabukta og Storøykilen. Dette er på grunn av at en enkelt hund kan faktisk gjøre stor skade for fuglene som hekker på bakken. Et eksempel er jordugla, som det dessverre kun er få igjen på Fornebu.

Så, vi verner områder på Fornebu, og alle andre steder, for å bevare naturen og viktige arter.

# data[].attributes.body
Verneområder er helt nødvendig for å bevare ulike arter av dyr og planter i naturen, som oftest er rødlista arter. Verneområder er områder som er vernet, der det er forbudt å plukke, rive, bygge eller jakte. De ulike typene verneområder er nasjonalpark, landskapsvernområde, naturreservat, biotopvernområde og marint verneområde.

Men med verneområder kommer det konflikter. Disse konfliktene kalles interessekonflikter.

# data[].attributes.headline
Interessekonflikten rundt markagrensen i Oslo

# data[].attributes.subject
Interessekonflikten rundt markagrensen i Oslo

# data[].attributes.body
Det er en stor konflikt om man skal bygge ut eller beholde naturen  i markagrensen i Oslo. Dette kalles for en interessekonflikt der to parter som interesserer seg for forskjellige ting kommer i konflikt.

# data[].attributes.body
Dragehodeblomsten er en rødlista art. Det er en blomst som liker kalkrik berggrunn i åpne enger med mye sol.

Dragehode finnes i Sentral- og Nord-Europa og østover til Russland og Sentral-Asia. Men planten er sjelden, og i de fleste land der dragehode vokser, er den rødlistet. I Norge vokser dragehode i hovedsak på Østlandet, dvs. i Oslo, Akershus, Oppland, Buskerud og Hedmark.

# data[].attributes.body
NÆRINGSKJEDE: næringskjede er en rekke av organismer som viser at hvert ledd nærer seg av det som kommer foran og blir næring av det som kommer bak.

NÆRINGSNETT: næringsnett er en illustrajson som viser hvordan ulike næringskjeder er vevd inn i hverandre. Fordi en art blir ikke spist av bare en art.

# data[].attributes.body
Produsent, forbruker og nedbryter er en del av næringskjeden.

PRODUSENT: En produsent er de som produserer, og lager sin egen næring.

FORBRUKER: En forbruker er den som spiser produsenten.  For eksempel en kanin spiser gress. Kaninen spises av rev. Rever en en andreforbruker. Reven spises av ørn. Ørnen er en tredjeforbruker. OSV.

NEDBRYTER: En nedbryter er de som lever av døde dyr og planter. Når det blir liggende på bakken, blir det spist av mark og biller som er nedbrytere.

# data[].attributes.body
Både individ, art og populasjon er en del av samfunnet.

INDIVID: Et individ er en levende og selvstendig organisme, som et ekorn.

ART:  En art er individer som ligner på hverandre og som kan få levende arter. Som foreksempel en chiuaua og en gordon setter.

POPULASJON: Populasjon er hvor mange det er av en art, en bestand. Som for eksempel det er tretti reinsdyr som bor på det fjellet.

SAMFUNN: samfunn er alt og alle sammen og hvordan det fungerer. Et samfunn består av individer, arter og populasjoner.

# data[].attributes.headline
Biotiske og abiotiske faktorer i et økosystem

# data[].attributes.subject
Biotiske og abiotiske faktorer i et økosystem

# data[].attributes.body
Biotiske faktorer er alt det levende i et økosystem. Det er planter, dyr, sopp, bakterier, insekter og nedbrytere.

Abiotiske faktorer er alt det "ikke-levende" som påvirker et økosystem. Det er vær og vind, temperatur, lys og jordsmonn.

# data[].attributes.body
Økologi er læren om samspillet i naturen. ØKO=naturen

LOGI=læren om samspill

# data[].attributes.body
Et økosystem område av biotiske og abiotiske faktorer. Det kan for eksempel være en myr, en skog eller hele verden.

# data[].attributes.body
SVARTRLISTA: svartlista arter er arter som uønsket og det er for mange av dem. De tar ofte næring eller lys fra andre arter.  For eksempel brunsnegler og canadagullris.

RØDLISTA: rødlista arter er vel alle artene som er fredet, som det er for lite av.  For eksempel dragehodeblomsten og dragehodeglansbillen.