# data[].attributes.headline
Dannelsen af stalaktitter og stalagmitter

# data[].attributes.subject
Dannelsen af stalaktitter og stalagmitter

# data[].attributes.body
Når vand reagerer med kulsyre gennem kalk (CaCO3), sker omdannelsen til calciumhydrogencarbonat (Ca(HCO3)2. Det bindes til det vand, som siver ned gennem jorden. Hvis vandet trænger ind i et hulrum, vil kuldioxid spaltes fra calciumhydrogencarbonaten, da det er gas.

Baggrunden til dannelsen af drypsten er at trykket fra carbondioxid (CO2) i den omgivende atmosfære, bestemmer opløseligheden af calciumcarbonat (CaCO3) i vand. Efter frigivelsen af kuldioxid vil calciumhydrogencarbonat (Ca(HCO3)2) omdannes til calciumcarbonat (CaCO3), hvilket er kalk, som er uopløseligt. Pga. det vil kalken udfældes, hvilket sker samme sted som vandet trænger ind. De drypsten som dannes fra hulens loft kaldes stalaktitter (fra loftet), hvor kalken også vil udfældes. Dette medfører en opad voksende søjle, hvilket kaldes stalagmitter (fra gulvet). På et tidspunkt vil stalaktitten og stalagmitten mødes og på den måde opstår der kalksøjler.

# data[].attributes.body
(Stalagmitter og stalakitter forenes)

# data[].attributes.body
2Ca(HCO3)2 → Ca2 + 2 HCO3 → CaCO3 + CO2 + H2O

# data[].attributes.body
Grotter dannes ved forvitring og erosion, gennem bevægelser i jordskorpen og andre aktiviteter. Kalkstens grotter opstår gennem en kemisk forvitring. Drypstenshuler er oftest dannet i istiden, da grundvandet fik tildelt en masse ekstra CO2, som gjorde det muligt at opløse kalkstenen og dermed skabe grotterne.

Peania caves grotten er dannet af en sedimentær bjergart, hvor det bla. er sammenkittede mikroorganismer, der har optaget kalket i sine knogler og efterfølgende faldet til bunds på havbunden. Den sedimentære bjergart bliver derefter dannet når disse organismer bliver aflejret i lag på havbunden.

# data[].attributes.body
Hvis der er tale om en kemisk forvitring, ændres der noget i den oprindelige sammensætning af mineraler og grundstoffer. Mineralerne bliver opløst af vand, som indeholder kuldioxid (CO2) + humussyre. Hvis det kommer i kontakt med hydrering og luft fra atmosfæren oxideres de, idet det kemiske vand indgår i strukturen. Befinder man sig derimod i et miljø som er CO2 frit, er det jern og bakterier fra svovl som nedbryder mineralerne.

# data[].attributes.body
(fra gulvet)

# data[].attributes.body
Her foregår en mekanisk deling og knusning, som er forårsaget af bla. gletsjere eller af vand der trænger ind i revner, hvor de derefter fryser og forårsager en sprængning. Dog er det ikke kun kolde elementer som kan sprække klipperne. Planter og rødder som udfylder hulrumme kan også skabe en deling i klippen og derved ødelægge den.

# data[].attributes.body
Nedbrydning af sedimenter tæt på terrænets overflade. Nedbrydningen af fjeldet er forårsaget af de ydre geologiske kræfter. Når man taler om forvitring, findes der 2 mulige; fysisk og kemisk forvitring:

# data[].attributes.body
(fra loftet)