# data[].attributes.headline
Федірко Ростислав

# data[].attributes.subject
Федірко Ростислав

# data[].attributes.headline
Богдан Сівак

# data[].attributes.subject
Богдан Сівак

# data[].attributes.body
Долина нарцисів

Живою легендою Закарпаття вважається унікальне явище – цвітіння нарцисів. За 4 км від Хуста розташована долина вузьколистого нарциса – найбільше місце скупчення рідкісних квітів у Європі. Лише раз у рік –  у травні - можна спостерігати цю красу.

У заповіднику площею 257 га росте понад 500 видів рослин, 15 із яких занесені до Червоної Книги. Понад 170 га займають нарцисові поля.

За дослідженнями вчених, дикий вузьколистий нарцис з’явився у цьому місці ще у льодовиковий період. Тоді через геологічні катаклізми із гори знесло величезний шар родовитих ґрунтів. Саме тут крихітна рослина знайшла сховок під час холодів.

Існує також й гарна легенда про появу нарцисів у цих краях. Розказують, що колись у Хустському замку жили князь, княгиня та їх красуня дочка Руся.  В день повноліття Русі до замку вистроїлася черга знатних сватачів з дорогими подарунками. Серед них був і бідний гончар Іванко. Та у хлопця крім красивого вазона з незвичайною білою квіткою нічого не було. Прекрасний нарцис дівчині сподобався більше за дорогі дарунки, і молоді почали таємно зустрічатися в долині. Коли ж князь дізнався про кохання дочки до бідняка, у гніві кинув вазоном з княжої гори. Горщик розбився і розсипався на дрібні шматочки. Ранком зійшло сонце і всі побачили, що долина ніби встелена біло-зеленим нарцисовим килимом.

Відтоді і до сьогоднішніх днів, щовесни долина зацвітає незліченною кількістю ніжних квітів та пахне на всю околицю. Таку красу можна побачити лише тут. Квіти зривати заборонено. Пійманих штрафують охоронці.

В період цвітіння квітів долину відвідують понад тисячу туристів щодня.

Долина нарцисів знаходиться на відстані 50 кілометрів від села Колочава. Відпочиваючи у Колочаві, Ви можете відвідати її, вирушивши туристичним маршрутом «Унікальна фауна Закарпаття». Звертайтесь до філії туристичного оператора «Ажіо-Тур» у Колочаві.

Автор: Сівак Богдан на 23:45 Комментариев нет: Отправить по электронной почте Написать об этом в блоге Опубликовать в Twitter Опубликовать в Facebook Поделиться в Pinterest

Околиці Яремче: Стежка Довбуша

Люди, які відпочивають в Яремче, як правило, спочатку оглядають місто. А лише потім замовляють екскурсії в гори. Втім, першу екскурсію можна зробити самостійно. Всього біля 4-х км складає маршрут по Стежці Довбуша, починається яка в самому Яремче.

На виїзді з міста в сторону Яблунецького перевалу, знаходиться цікавий об’єкт, який лежить самотньою брилою серед зеленого лану. Виглядає він так.

За місцевими переказами, ця брила має відношення до місцевого народного героя Олекси Довбуша, який у 16 столітті наводив жах на місцевих панів. Ніби це Довбуш кинув сюди цю каменюку,продемонструвавши неабияку силу та спритність. Те,чим займався Олекса Довбуш, сьогодні прийнято називати тероризмом. А самі загони Довбуша та його побратимів-опришків сьогодні б назвали незаконними банд формуваннями. Однак,населення його любило за те, що в більшості випадків опришки захищали простих селян від свавілля місцевих феодалів. Сам Олекса Довбуш виглядав так. Мабуть так….

Оскільки, знов же, за народними переказами, в місцевих горах ховалися опришки та сам Олекса Довбуш, то маршрут до групи мальовничих скель назвали Стежкою Довбуша.  Саме тематикою його життя та діяльності оформлений цей туристичний маршрут. Особливо багато зробив для цього скульптор Грабар, композиції якого зустрічаються по ходу маршруту.

Вхід на маршрут оформлений дерев’яної композицією, зробленою в гуцульському стилі, з невід’ємними атрибутами кожного поважаючого себе гуцула – топірцями.

Відразу починається таємничий карпатський ліс, з покритими мохом деревами та тінню величезних сосен та смерек.  На деяких деревах є спеціальні позначки, які допомагають не збитися з маршруту тим, хто часто сходить зі стежки щоб поласувати чорницею, якої тут велика кількість.

Стежка є грунтовою. Але часто трапляються ділянки,де доводиться проходити по каменям, покритим мохом та слизьким. Тому варто бути обережним. В деяких місцях є спеціальні поручні, тримаючись за які йти значно легше. Через певних час можна побачити групу великих скель. Деяки з них досягають висоти до 20 метрів. Це і є місцеві скелі Довбуша. Місцеві, тому що об’єкт з назвою «Скелі Довбуша» є ще в районі села Бубнище Долинського району Івано-Франківської області. Але про нього ми розповімо іншим разом.

В місцевих скелях та печерах власне і ховались опришки на чолі з Довбушем від каральних ( АТО?)  операцій польських регулярних підрозділів. Скелі дуже мальовничі. Хоча на багатьох з них вже встигли відмітитись туристи. Наскальні написи можна побачити практично всюди.

Навколо групи скель є декілька оглядових майданчиків, з яких відкриваються гарні краєвиди на навколишні гори. З одного з майданчиків можна побачити Явірник –одну з  вершин Горгансього хребта.

На скелі в цій місцевості завжди приходить багато туристів. Як правило, це люди які відпочивають в Яремче. Крім того, завжди багато екскурсійних груп, що мають Яремче та околиці частиною свого туристичного маршруту.

Мальовничі скелі на фоні зеленого карпатського лісу, чисте гірське повітря, шикарні краєвиди навколишніх гір та наявність інформаційних щитів про місцевість, зроблять вашу самостійну екскурсію неодмінно цікавою на пізнавальною. Як правило, така екскурсія подобається, як дорослим, так і дітям.

Автор: Сівак Богдан на 23:35 Комментариев нет: Отправить по электронной почте Написать об этом в блоге Опубликовать в Twitter Опубликовать в Facebook Поделиться в Pinterest

У старовинному місті Умань, що розташоване в Черкаській області, знаходиться одна з найвизначніших пам’яток ландшафтного мистецтва в Європі – Національний дендрологічний парк Софіївка.Кажуть, любов здатна творити чудеса. У цьому не виникає сумнівів, коли перед твоїм поглядом відкривається уманська Софіївка – дивовижний рукотворний сад, в якому переплелись казка та реальність, легенди, міфи та щось вічне, невловиме та загадкове…Софіївський парк восениСофіївський парк – увіковічене кохання

Історія Софіївського парку бере свій початок в 1785 році, коли кохана графа Станіслава Потоцького, Софія, написала йому натхненного листа про свої гостини в Криму, де її до глибини душі вразив парк Аркадія: «Правда, мій милий друг, що в нас буде такий же сад в Криму?» – запитувала вона в нащадка гетьмана Речі Посполитої.У ті часи маєток Потоцьких був майже розорений, і він не міг собі дозволити навіть затишного закутку на березі моря, проте це не стало перешкодою для графа, який був осліплений чарами Софії.Вона була однією з найкрасивіших жінок того часу – сучасники називають її українською Анжелікою та Мата Харі. Для когось вона – всього-на-всього дочка грецької куртизанки та купця, а для когось – символ витонченості, краси та мудрості.Дендропарк СофіївкаОдне залишається незаперечним – за серце цієї жінки боролись найвпливовіші чоловіки того часу, які були готові на все заради прихильності красуні.Парк Софіївка – чарівний куточок УкраїниБудівництво ландшафтного шедевруБудувати Софіївський парк було доручено польському артилерійському офіцеру Людвику Метцелю, котрий мав за плечима великий досвід в військовій топографії та інженерії. Однак, саме дендропарк Софіївка став вінцем його кар’єри та найвизначнішим проектом всього життя – на його могилі у Варшаві викарбувані слова, що це підтверджують: «Тут похований прах будівничого Софіївки».Дендропарк Софіївка повинен був стати не лише найбільшим, але і найкрасивішим у Європі: з живописними схилами, дивними скелями та підземними водоймами.Фонтан Змія у СофіївціНа превеликий жаль, схеми планувань парку не збереглися до наших часів, тому ми можемо тільки здогадуватися, як мала виглядати пам’ятка, якби її будівництво було завершено. Відсутність будь-яких креслень і планів породила головний міф Софіївки про те, що будівництвом і плануванням займались самі селяни на свій смак та розсуд. У хибності цієї теорії не виникає сумнівів: лише для зведення та планування водної системи були необхідні глибокі знання в інженерії та чіткий графік робіт по заготівлі гранітних блоків, плит та постаментів. Ще один спростований міф про Софіївку – використання безкоштовної праці селян, котрих насильно примушували займатись будівництвом. Насправді над проектом працювало близько 800 робітників, котрі за свою роботу отримували платню.Тарпійська скеля в Софіївському дендропаркуНевідомим залишилось також ім’я садівника, котрий займався численними посадками масивів дерев на сусідніх пагорбах, та окремих екзотичних рослин, що повинні були стати окрасою парку.Відомо тільки, що у 1799 році Метцель попросив графа Потоцького привезти йому вавилонські берези та ліціум, що мали прикрашати схили ріки.Поруч зі звичними для наших широт деревами були посаджені привезені з Лівану, Атласу та Антиподів екземпляри, доставлені в Умань через Одесу з Азії та Італії. Саме з Софіївки більшість рідкісних дерев були розповсюджені по всій території сучасної України.Човен для туристівПрогулянка античним світомЗайшовши в Софіївський парк, що простягнувся на 179,2 гектари, можна зустріти безліч статуй давньогрецьких богів, мислителів та героїв (Сократ, Аристотель, Еврипід, Гомер, Паріс, Орфей та багато інших).Є тут і амфітеатр, і Єлисейські поля, і головна прикраса – фонтан Змія, що встановлений посередині Нижнього озера. З широко розкритої пащі хижої рептилії піднімається стовп води висотою майже 20 метрів! Це справді неймовірне видовище, позмагатися з яким під силу ще одному природному чуду парку – великому водоспаду, що розташований на висоті 18 метрів над землею, і стікає в мальовниче спокійне озеро, в якому можна зустріти білих лебедів.Дендропарк Софіївка: Єлисейські поляОстрів коханняА ось найбільш романтичним закутком парку можна назвати затишний «Острів кохання», що розмістився на Верхньому озері. Офіційна назва острова «Анти-Цирцея» добре знайома любителям давньогрецьких міфів. Богиня Цирцея була могутньою чарівницею, яка в гніві перетворила всіх супутників Одіссея, котрий котрий дістався берегів її острова, на свиней. Давньогрецький бог зміг не тільки зламати43 могутні чари, але і підкорити серце гордої богині, з якою вони провели незабутній романтичний рік на усамітненому острові.Парк Софіївка: Острів коханняЛегенди та міфи СофіївкиПарк Софіївка оточений атмосферою містики, таємничості та романтики.Згідно наказу Потоцького, при вході до однієї з печер було написано: «Забудь про біди та прийми вічне щастя. Якщо ти щасливий, то стань ще щасливіше». Згідно повір’ю, кожен, хто зайде до печери, забуде про горе на незгоди. Люди вірять в ці пророчі слова, тому прозвали це місце «Печера Щастя».Романтична історія створення національного дендрологічного парку залишила по собі безліч загадкових міфів та легенд:

Туристи, спускаючись по річці, просять човняра починати маршрут з кінця – згідно давньогрецьких міфів, початок ріки – це життя, а кінець – смерть. Розпочинаючи шлях з кінця ріки, ви повертаєтесь до життя, залишивши позаду всі незгоди та переживання.

Якщо побувати біля Венери і випити води з її джерела, тіло покинуть всі недуги та хвороби.

У людини, на котру не впаде жодна краплина води під час проходу під Великим водоспадом, здійсниться найзаповітніша мрія.

Великий водоспад у Софіївському парку

цікаві факти

У свій час тут відпочивали Тарас Шевченко, Олександр Пушкін, Максим Рильський та Володимир Сосюра.

Ідея створити парк у стилі римських та давньогрецьких міфів належала особисто Софії.

У 1996 році оригінали мармурових скульптур перенесли до музею, а на їх місці установили копії з гіпсокартону.

У 1980 році частина об’єктів була зруйнована паводком, однак були оперативно проведені ремонтні роботи, що повністю відновили попередній вигляд пам’яток.

Софіївський парк – загальний план

Можна з упевненістю сказати, що Софіївка – уманське диво, яке варто відвідати хоча би раз у житті, щоб поринути у загадковий світ любові, містики та давнього світу.Автор: Сівак Богдан на 23:31 Комментариев нет:

# data[].attributes.headline
Глушок Володимир

# data[].attributes.subject
Глушок Володимир

# data[].attributes.attachment_link.title
Безпечний інтеорнет.pub

# data[].attributes.headline
Баран Христина

# data[].attributes.subject
Баран Христина

# data[].attributes.attachment_link.title
Публикация3.pub

# data[].attributes.headline
Глушок Володимир

# data[].attributes.subject
Глушок Володимир

# data[].attributes.attachment_link.title
Компютерний вірус.pub

# data[].attributes.headline
Кулик Дмитро

# data[].attributes.subject
Кулик Дмитро

# data[].attributes.attachment_link.title
Публікація2.pub

# data[].attributes.headline
Гілл Анастасія

# data[].attributes.subject
Гілл Анастасія

# data[].attributes.attachment_link.title
Публікація4.pub

# data[].attributes.headline
 Гілл Анастасія

# data[].attributes.subject
 Гілл Анастасія

# data[].attributes.attachment_link.title
Публікація3.pub

# data[].attributes.headline
Гілл Анастасія

# data[].attributes.subject
Гілл Анастасія

# data[].attributes.attachment_link.title
Публікація2.pub

# data[].attributes.attachment_link.title
Публикаци2.pub

# data[].attributes.attachment_link.title
Публикация1.pub

# data[].attributes.headline
 Вітало Сельватор

# data[].attributes.subject
 Вітало Сельватор

# data[].attributes.attachment_link.title
Публікація5.pub

# data[].attributes.headline
Кулик Дмитро

# data[].attributes.subject
Кулик Дмитро

# data[].attributes.attachment_link.title
Публікація2буклет.pub

# data[].attributes.attachment_link.title
Публікація 3.pub

# data[].attributes.attachment_link.title
Публікація2.pub

# data[].attributes.attachment_link.title
Публікація 4.pub

# data[].attributes.attachment_link.title
Публікація1.pub

# data[].attributes.headline
Каракуць Олег

# data[].attributes.subject
Каракуць Олег

# data[].attributes.body
Бепечне користування в інтернеті

# data[].attributes.attachment_link.title
вапрва-9пгі9-іг-9ів.pub

# data[].attributes.headline
Машевський Олег

# data[].attributes.subject
Машевський Олег

# data[].attributes.attachment_link.title
Публікація5.pub

# data[].attributes.attachment_link.title
Публікація5.pub

# data[].attributes.headline
Діана Костів

# data[].attributes.subject
Діана Костів

# data[].attributes.attachment_link.title
Публікація1.pub

# data[].attributes.headline
Колодчук Юрій

# data[].attributes.subject
Колодчук Юрій

# data[].attributes.attachment_link.title
Публикация2.pub

# data[].attributes.headline
Федірко Ростислав

# data[].attributes.subject
Федірко Ростислав

# data[].attributes.headline
Котляр Роксолана

# data[].attributes.subject
Котляр Роксолана

# data[].attributes.attachment_link.title
КотлярПублікація1.pub

# data[].attributes.headline
Костецька Ольга

# data[].attributes.subject
Костецька Ольга

# data[].attributes.body
Прикріпіть публікації