# data[].attributes.body
Uusivuosi on Suomessa yksi suurimmista juhlapäivistä. Uudenvuoden juhlintaan on vakiintunut useita käytäntöjä, joskaan tavat eivät ole aivan yhtä perinteisiä kuin esimerkiksi jouluna. Suomessa uudenvuoden juhlintaan liittyviä perinteitä ovat mm. perunasalaatti ja nakit, tinan valaminen, ilotulitteet sekä kuohuviini.

# data[].attributes.body
Loppiainen on kristillinen juhlapyhä, johon joulun aika loppuu. Loppiaisen vietolla on ollut useita eri syitä historiassa: mm. Kristuksen syntyminen, Jeesuksen kaste sekä kertomus idän tietäjistä. Tänä päivänä loppiaista vietetäänkin Suomessa kyseisten tietäjien Betlehemiin saapumisen kunniaksi.

# data[].attributes.body
Kristillisen ykseyden rukouspäivää vietetään vuosittain 18. tammikuuta riippumatta mikä viikonpäivä silloin on.

Suomessa vietetään vuosittain kahta rukouspäivää, joista Kristittyjen ykseyden rukouspäivä on ensimmäinen (18.1.), ja 24.10. vietettävä rauhan, ihmisoikeuksien ja kansainvälisen vastuun rukouspäivä on toinen. Jälkimmäinen on samalla YK:n päivä.

# data[].attributes.body
Pyhän Henrikin muistopäivää voidaan viettää keskiajalla eläneen Piispa Henrikin muistolle.

Pyhän Henrikin muistopäivää voidaan viettää aina 19.1.

# data[].attributes.body
Johan Ludvig Runeberg (1804-1877) oli kirjailija, toimittaja ja lisäksi häntä pidetään Suomen kansallisrunoilijana. Runebergin päivä on vakiintunut liputuspäivä, jota vietetään 5.2.

Runebergin tunnetuin teos on Vänrikki Stoolin tarinat. Hän on myös sanoittanut Maamme–laulun.

Runebergin päivän perinteisiin kuuluvat Runebergin tortut, jonka reseptin uskotaan olevan hänen vaimonsa kehittämä. Runebergin torttu on mantelilla ja rommilla tai punssilla maustettu leivos.
https://www.google.fi/url?sa=t&source=web&rct=j&url=https://www.k-ruoka.fi/reseptit/runebergin-torttu&ved=0ahUKEwiU_8nCiNbaAhXGhKYKHU8IDEwQFgguMAI&usg=AOvVaw0MS2v6LJRa_B4G7evfkYIN

# data[].attributes.body
Saamelaisten kansallispäivää vietetään vuosittain 6. helmikuuta. Päivämäärä on peräisin vuodesta 1917, jolloin saamelaiset aloittivat valtionrajat ylittävän yhteistyön.

# data[].attributes.body
Päivämäärä: vaihtelee. Seitsemän viikkoa ennen pääsiäistä.Laskiainen on tiettävästi alunperin pakanallinen juhla, joskin jotkut kirkot ovat sittemmin tehneet siitä omansa. Suomessa valloillaan olevassa luterilaisessa kristinuskossa laskiainen merkitsee perinteisesti paaston alkamista.

Laskiaiseen kuuluvia merkkipäiviä ovat laskiaissunnuntai sekä sitä seuraava laskiaistiistai.
https://www.google.fi/url?sa=t&source=web&rct=j&url=https://www.valio.fi/reseptit/laskiaispullat/&ved=2ahUKEwiPo4njiNbaAhVBDSwKHWEIDywQFjAAegQIAxAB&usg=AOvVaw1324p_UDzrPK1Xr1_hfoPd

# data[].attributes.body
Suomalaisia laskiaiseen kuuluvia perinteitä ovat pulkkamäki, hernerokka sekä laskiaispullat.

# data[].attributes.body
Päivämäärä: vuosittain 14.2
Ystävänpäivä on useissa maissa vietetty epävirallinen juhlapäivä. Ystävänpäivää eli toiselta nimeltään Valentinen päivää on vietetty Suomessa parisenkymmentä vuotta. Perinteisesti ystävänpäivää on pidetty romanttisena rakastavaisten päivänä, mutta meillä Suomessa se on saanut sen lisäksi hieman vahvemman aseman ystävyyden juhlistamisena. Ystävänpäivänä muistetaan rakastetun lisäksi ystäviä kortein, runoin ja erilaisin lahjoin.
https://www.google.fi/url?sa=t&source=web&rct=j&url=https://fi.pinterest.com/amp/pin/656399714409273558/&ved=0ahUKEwj0vNnCidbaAhWSiqYKHWZFCzkQFgg6MAg&usg=AOvVaw24KdANKztYEO-kEyq2lOFV&ampcf=1

# data[].attributes.body
Päivämäärä: 28.2.
Kalevalan päivää juhlitaan Suomen kansalliseepoksen eli Kalevalan kunniaksi. Kalevalan päivä eli suomalaisen kulttuurin päivä on 28.2. joka vuosi. Päivä johtuu siitä, että Elias Lönnroth allekirjoitti ja päiväsi Kalevalan ensimmäisen version, ns. Vanhan Kalevalan esipuheen tuona päivänä, vuonna 1835.

https://www.google.fi/url?sa=t&source=web&rct=j&url=https://www.pinterest.com/amp/karppila_m/kalevalan-p%C3%A4iv%C3%A4/&ved=2ahUKEwi4ivT8idbaAhXQDuwKHagUBZ8QFjAVegQIBxAB&usg=AOvVaw2MS5opQCwQkNUiaVuBPyoU&ampcf=1

# data[].attributes.body
Naistenpäivää vietetään vuosittain 8.3.

Naistenpäivänä on tarkoitus juhlistaa naisten sosiaalisia, poliittisia ja taloudellisia saavutuksia, mutta samalla myös nostaa esiin asianyhteyksiä, joissa edistystä edelleen tarvitaan.
***

Kaikki naiset, tanssikaa:
teitä tänään juhlitaan!

# data[].attributes.body
Minna Canthin ja tasa-arvon päivää vietetään joka vuosi 19.3.

# data[].attributes.body
Päivämäärä: vaihtelee 20.3. ja 21.3 välillä
Kevätpäiväntasausta vietetään vuosittain sinä päivänä, kun auringon keskipiste siirtyy eteläiseltä tähtitaivaalta pohjoiselle.

Päivien ja öiden pituudet ovat tällöin kutakuinkin yhtä pitkät joka puolella maapalloa.

# data[].attributes.body
Päivämäärä: vaihtelee vuosittain. 22.3. ja 25.4. välissä. Johtuu siitä että pääsiäispäivä on sovittu jo aikanaan vietettäväksi kevätpäiväntasauksen jälkeisen ensimmäisen täydenkuun jälkeisenä sunnuntaina. Juuri niin
Pääsiäisenä juhlitaan Jeesuksen ylösnousemusta

# data[].attributes.body
Päivämäärä: vaihtelee vuosittain. 22.3. ja 25.4. välissä. Johtuu siitä että pääsiäispäivä on sovittu jo aikanaan vietettäväksi kevätpäiväntasauksen jälkeisen ensimmäisen täydenkuun jälkeisenä sunnuntaina. Juuri niin.
Pääsiäisenä juhlitaan Jeesuksen ylösnousemusta

# data[].attributes.body
Päivämäärä: vuosittain 1.4.
Aprillipäivä asettuu kalenterissa vuosittain päivämäärälle 1.4. Aprillipäivän perinteisiin kuuluu leikkimielinen huijaaminen kuitenkin niin, että huijauksen jälkeen aprillipilan kohteelle kerrotaan, että kyseessä on ollut pila. Yleisin tapa kertoa höynäytyksestä on tuttu loru pilan lopuksi: ”Aprillia, syö silliä, juo kuravettä päälle!”

# data[].attributes.body
Päivämäärä: vaihtelee vuosittain. 22.3. ja 25.4. välissä. Johtuu siitä että pääsiäispäivä on sovittu jo aikanaan vietettäväksi kevätpäiväntasauksen jälkeisen ensimmäisen täydenkuun jälkeisenä sunnuntaina. Juuri niin.
Pääsiäisenä juhlitaan Jeesuksen ylösnousemusta

# data[].attributes.body
Päivämäärä: vaihtelee vuosittain. 22.3. ja 25.4. välissä. Johtuu siitä että pääsiäispäivä on sovittu jo aikanaan vietettäväksi kevätpäiväntasauksen jälkeisen ensimmäisen täydenkuun jälkeisenä sunnuntaina. Juuri niin.

# data[].attributes.body
Romanien kansallispäivää on vietetty vuodesta 1971.

Suomessa Romanien kansallispäivä on vuosittain 8.4. ja se löytyy kalenterista vuodesta 2014 alkaen.

# data[].attributes.body
Liputus: epävirallinen, mutta vakiintunut liputuspäivä
Mikael Agricolan päivä eli suomen kielen päivä on vakiintunut liputuspäivä, jota vietetään hänen kuolinpäivänään, sillä syntymäpäivästä ei ole varmuutta.

# data[].attributes.body
Päivämäärä: 27.4.
Liputus: epävirallinen, mutta vakiintunut liputuspäivä
Kansallista veteraanipäivää vietetään sotaveteraanien muistolle. Päivämäärä on sama kuin Lapin sodan päättymisellä 1945, joka oli Suomen viimeinen päivä sodassa sittemmin.

# data[].attributes.body
Päivämäärä: 30.4. – 1.5. joka vuosi

Liputus: virallinen liputuspäivä (1.5. eli Vappupäivä)

Vappu on suomalaisen työn päivä, jolloin juhlitaan aherrustamme ylioppilaslakit päässä – tai ilman.

Perinteisiä vappuun kuuluvia teemoja ovat mm.

vappupallot

sima

tippaleivät

nakit ja perunasalaatti

ylioppilas- / teekkarilakki päässä

Patsaiden lakitukset eri kaupungeissa

# data[].attributes.body
Päivämäärä: 30.4. – 1.5. joka vuosi

Liputus: virallinen liputuspäivä (1.5. eli Vappupäivä)

Juhlittu: hyvin pitkään

Vappu on suomalaisen työn päivä, jolloin juhlitaan aherrustamme ylioppilaslakit päässä – tai ilman.

# data[].attributes.body
Euroopan unionin symbolit on tarkoitettu edustamaan EU:ta ja yhdistämään unionin kansoja ja kansalaisia. Symboleita on viisi ja ne ovat lippu, motto, hymni, juhlapäivä ja yhteinen raha. Euroopan unionilla ei ole vaakunaa, mutta lipun tähtikuviota käytetään usein sen sijassa.

9. toukokuuta 1950 Robert Schuman esitti ehdotuksensa yhtenäisen Euroopan luomisesta välttämättömänä rauhanomaisten suhteiden ylläpitämiseksi.

Tätä ehdotusta, joka tunnetaan nimellä Schumanin julistus[2] pidetään Euroopan unionin perustamisen ensimmäisenä askeleena.

Nykyään 9. päivästä toukokuuta on tehty Euroopan unionin symboli (Eurooppa-päivä), joka yhdessä yhteisen valuutan (euro), lipun ja kansallislaulun kanssa identifioi Euroopan unionin poliittisena toimijana. Eurooppa-päivä on tarkoitettu unionin kansoja ja kansalaisia yhdistävien juhlallisuuksien päiväksi.

Eurooppa-päivän tapahtumia Suomessa järjestää kansalaisjärjestö Eurooppalainen Suomi yhteistyössä Euroopan komission kanssa. [3]

# data[].attributes.body
Päivämäärä: 40. päivänä Jeesuksen ylösnousemuksesta.
Helatorstai on vuotuinen kristillinen juhla, jota vietetään 40. päivänä pääsiäisestä Kristuksen ylösnousemuksen muistoksi.

Koska pääsiäinen on vuosittain eri päivämäärällä, myös helatorstain ajankohta vaihtelee vuosittain.

# data[].attributes.body
Päivämäärä: vuosittain 12.5.
Liputus: vakiintunut liputuspäivä

J.V. Snellmanin päivää ja samalla suomalaisuuden päivää vietetään vuosittain 12.5.

Snellman oli 1800-luvulla elänyt, vahvasti suomen kielen asemaan ja Suomen markkaan vaikuttanut filosofi, valtionmies ja kirjailija.

# data[].attributes.body
Päivämäärä: Toukokuun 2. sunnuntai.
Liputus: virallinen liputuspäivä.

Äitienpäivää vietetään Suomessa aina tuokokuun 2. sunnuntaina kaikkien äitien kunniaksi. Vuonna 2018 tulee siis täyteen 100 vuotta äitienpäivän juhlintaa.

Perinteisiin tapoihin kuuluu äidin hemmottelu esimerkiksi valmistamalla aamiainen ja tuomalla se vuoteeseen, äitienpäivälahjat sekä usein myös lasten tekemät äitienpäiväkortit.

Suomessa on myös tapana, että äitienpäivänä presidentti palkitsee kasvattajina ansioituneita äitejä.
https://www.google.fi/url?sa=t&source=web&rct=j&url=https://fi.pinterest.com/amp/pin/442549100864057779/&ved=2ahUKEwioqpyri9baAhXGliwKHQzaAqIQFjAKegQIBxAB&usg=AOvVaw04jB2eU42YDRM-uz0HzaM7&ampcf=1

# data[].attributes.body
Päivämäärä: vaihtelee. Vietetään 10 päivää helatorstain jälkeen.
Helluntaita vietetään kristillisissä maissa Pyhän Hengen vuodattamisen kunniaksi. Helluntain päivämäärä vaihtelee vuosittain – sitä vietetään seitsemän viikkoa pääsiäisen jälkeen ja 10 päivää helatorstaista.

Helluntai on alunperin ollut juutalaisten sadonkorjuu juhla, mutta myöhemmin sitä on vietetty Siinailla tapahtuneen lain antamisen muistojuhlana. Suomenkielisen sanan alkuperä tulee ruotsenkielen helig dag eli pyhä päivä ilmaisusta

# data[].attributes.body
Päivämäärä: toukokuun 3. sunnuntai

Kaatuneiden muistopäivää vietetään vuosittain toukokuun kolmantena sunnuntaina kaikissa Suomen sodissa ja rauhanturvaustehtävissä menehtyneiden kunniaksi.

Kaatuneiden muistopäivän perinteisiin kuuluu mm. sankarihaudoilla vieraileminen.

# data[].attributes.body
Puolustusvoimain lippujuhlaa vietetään Suomessa vuosittain 4. kesäkuuta.

Lippujuhlapäivänä jaetaan mm. kunniamerkit sekä ylennetään ansioituneita sotilaita ja reserviläisiä.

# data[].attributes.body
Päivämäärä: vuosittain 20.-22.6
Kesäpäivänseisaus on vuosittain pohjoisella pallonpuoliskolla 20.-22.6. välisellä ajalla.

Kesäpäivänseisauksen aikaan päivä on pisimmillään: aurinko paistaa kohtisuoraan Kravun kääntöpiirillä.

Pohjoisen napapiirin pohjoispuolella tämä päivä on se, jolloin aurinko ei laske lainkaan.

# data[].attributes.body
Päivämäärä: vaihtelee. Kesäkuun 19. ja 25. päivän väliset perjantai (aatto) ja lauantai (juhannuspäivä)
Juhannus on keskikesän juhla. Sitä vietetään kesäpäivänseisauksen läheisyydessä kesäkuun 19. ja 25. päivän välisinä perjantaina ja lauantaina.

Juhannuksen teemoja

Suomalaiseen juhannuskulttuuriin kuuluvat kiinteästi mökkeily, juhannussauna, lipunnosto salkoon sekä kokon polttaminen.

# data[].attributes.body
Päivämäärä: vaihtelee. Kesäkuun 19. ja 25. päivän väliset perjantai (aatto) ja lauantai (juhannuspäivä)
Juhannus on keskikesän juhla. Sitä vietetään kesäpäivänseisauksen läheisyydessä kesäkuun 19. ja 25. päivän välisinä perjantaina ja lauantaina.

# data[].attributes.body
Eino Leino oli suomalainen merkittävä runoilija ja kirjailija, joka eli 1800-1900 lukujen taitteessa.

Vuodesta 1992 lähtien hänen syntymäpäivänään 6. heinäkuuta on vietetty vuosittain virallista Eino Leinon päivää.

# data[].attributes.body
Päivämäärä kalenterissa: vuosittain 27.7. (Suomessa)

Vietetty: Suomessa ainakin 1600-luvulta asti

Unikeonpäivää vietetään 27. heinäkuuta vuosittain ja se pohjautuu vanhaan kristilliseen legendaan, jonka mukaan Efesoksen seitsemän unikekoa pakenivat 200-luvulla vainoa, nukkuivat 200 vuotta ja heräsivät sen jälkeen.
Uskomuksia ja perinteitä

Unikeonpäivään liittyy Suomessa erilaisia uskomuksia perinteitä, kuten:

jos unikeonpäivänä sataa, sataa yhtä mittaan myös seuraavat seitsemän viikkoa

Naantalin Unikeonkestit

viimeinen joka tuona aamuna nukkuu, joutuu leikillisen nimittelyn kohteeksi

unikekoja heitetään järveen tai mereen, jotta he heräisivät

eri Suomen kaupungit valitsevat omat unikekonsa

# data[].attributes.body
Yrittäjän päivää on vietetty vuosittain syyskuun 5. päivänä vuodesta 1997 alkaen. Säätiön anomuksesta 5.9. on merkitty almanakkaan merkkipäiväksi.

Yrittäjän päivän päätapahtuman vastuullinen järjestäjä on Yrittäjän Päivä -säätiö. Säätiön taustavoimina on laajasti Suomen elinkeinoelämää ja yrittäjätahoja. Vuonna 2006 Narinkkatorilla paljastettiin yrittäjäpatsas.

# data[].attributes.body
Päivämäärä: joko 22.9. tai 23.9.
Syyspäiväntasaus on vuosittainen tapahtuma, jolloin Aurinko siirtyy pohjoiselta eteläiselle pallonpuoliskolle.

Syyspäiväntasauksesta katsotaan kesän loppuvan ja vastaavasti syksyn virallisesti alkavan. Teknisemmän selityksen syyspäiväntasaukselle voi lukaista esimerkiksi

# data[].attributes.body
Päivämäärä: vuosittain 10.10.
Aleksis Kiven ja samalla suomalaisen kirjallisuuden päivää vietetään vuosittain 10.10.

Aleksis Kivi oli Suomessa 1800-luvulla vaikuttanut kirjailija, jota on kutsuttu myös suomalaisen kirjallisuuden isäksi. Kiven tunnetuin teos on Seitsemän veljestä.

# data[].attributes.body
Päivämäärä: vuosittain 24.10.
YK:n eli Yhdistyneiden Kansakuntien päivää vietetään vuosittain 24.10. Päivämäärällä, jolloin vuonna 1945 astui voimaan YK:n peruskirja.

YK:n keskeisenä päämääränä on edistää kansainvälistä rauhaa ja turvallisuutta sekä terveyttä, taloudellista yhteistyötä, kansakuntien välisiä ystävällisiä suhteita ja kulttuurienvälistä ymmärtämystä.

YK:n päivä on kansainvälinen merkkipäivä ja sitä on vietetty vuodesta 1948 asti.

# data[].attributes.body
Päivämäärä: vaihtelee. Loka-marraskuun taitteessa lauantaina välillä 31.10. – 6.11.
Pyhäinpäivä on kristillinen pyhimysten, marttyyrien ja vainajien muistopäivä, jota kutsutaan myös nimellä Pyhäinmiestenpäivä.

# data[].attributes.body
Päivämäärä: vuosittain 6.11.
Vietetty: 1979 lähtien

Suomenruotsalaisille päivä merkitsee oikeutta käyttää omaa kieltään Suomessa, mutta päivän tarkoituksena on myös kunnioittaa Suomen kieliryhmien yhteistä kaksikielistä isänmaata.

# data[].attributes.body
Päivämäärä: vaihtelee. Marraskuun 2. sunnuntai.
Juhlittu: Suomessa 1970-luvun alusta lähtien

Isänpäivää vietetään Suomessa kaikkien isien kunniaksi marraskuun toisena sunnuntaina.
https://www.google.fi/url?sa=t&source=web&rct=j&url=http://www.perhekerho.net/askartelu/isanpaivakortti.htm&ved=2ahUKEwjJ-qfji9baAhVGkiwKHSCJAuwQFjAKegQIBxAB&usg=AOvVaw1JB1DZtFoWtU9A0ZBVMO_f

# data[].attributes.body
Päivämäärä: vuosittain 20.11.
Suositeltu liputuspäivä vuodesta 2013.
Kansainvälistä lapsen oikeuksien päivää vietetään vuosittain 20. marraskuuta.

Päivää vietetään YK:n lapsen oikeuksien sopimuksen hyväksymisen kunniaksi kaikkialla maailmassa.

Päivän tavoitteena on tuoda esiin lapsen oikeuksien sopimusta ja herättää keskustelua lasten hyvinvointiin liittyvistä asioista sekä Suomessa, mutta myös ympäri maailman.

# data[].attributes.body
Päivämäärä: 6.12.
Suomen itsenäisyyspäivää juhlitaan vuosittain 6.12. vuonna 1917 itsenäistyneen kotimaamme kunniaksi. Tänä vuonna siis Suomi-neito täyttää kunnioitettavat 101-vuotta.

Itsenäisyyspäivään kuuluu traditioina mm. kynttilöiden sytyttäminen, lipunnosto Tähtitorninmäellä, Itsenäisyyspäivän jumalanpalvelus Tuomiokirkossa sekä Itsenäisyyspäivän vastaanotto eli Linnan juhlat, johon tasavallan presidentti kutsuu ansioituneita suomalaisia.

Itsenäisyyspäivä on vapaapäivä.

# data[].attributes.body
Suomalaisen musiikin päivä 8.12. - kansallissäveltäjämme Sibelius oli konservatiivi ja vallankumouksellinen

Kansallissäveltäjä ja suuri sinfonikko

Johan Christian Julius Sibelius syntyi Hämeenlinnassa musiikkia harrastavaan ruotsinkieliseen perheeseen. Alunperin hänen aikomuksensa oli ryhtyä lukemaan lakia, mutta musiikki vei mennessään. Niinpä hän alkoi opiskella Helsingin musiikkiopistossa (nykyisessä Sibelius-akatemiassa) säveltäjä Martin Wegeliuksen johdolla.

Nimi Jean juontaa juurensa Sibeliuksen sedän, myöskin Johan Sibeliuksen, jäämistöön. Sibelius alkoi käyttää opiskeluvuosinaan sedältään jääneitä käyntikortteja, joissa nimi oli silloisen muodin mukaisesti kirjoitettu ranskalaisittain Jean.

1880-luvun loppupuoli merkitsi Sibeliukselle myös elinikäisen ystäväpiirin muodostumista eri alojen taiteilijoiden, kuten Akseli Gallen-Kallelan, Eero Järnefeltin ja Eino Leinon, kanssa.

Helsingin jälkeen opinnot jatkuivat mm. Wienissä, jossa Sibelius tutustui moniin aikansa tunnettuihin säveltäjiin. Etäisyys kotimaasta herätti myös suuren kiinnostuksen suomalaista kulttuuria ja perinnettä kohtaan. Vuonna 1892 kantaesityksensä saikin Kullervo-sinfonia, joka oli Sibeliuksen uran läpimurto. Samana vuonna hän meni naimisiin Eero Järnefeltin siskon Aino Järnefeltin kanssa.

Suomalaiset kaipasivat kansallistunnon vahvistusta etenkin Venäjän keisarin antaman manifestin jälkeen helmikuussa 1899. Autonomiaa kaventava säädös tulkittiin sortotoimeksi Suomen itsehallintoa kohtaan. Sibeliuksen isänmaallinen musiikki, erityisesti vuonna 1900 sävelletty Finlandia, vastasi tähän tarpeeseen. Sibeliuksesta tulikin lähes kansallissankari.

1904 Sibelius muutti Tuusulanjärvelle uuteen kotiin, joka nimettiin Sibeliuksen puolison mukaan Ainolaksi. Näin Sibeliuksesta tuli osa Tuusulanjärven taiteilijayhteisöä, johon kuuluivat monet Helsingin opiskeluaikojen ystäväpiirin jäsenistä.

Sibeliuksen sävellystyön tuottoisimmat vuodet ajoittuvat 1900–1930-luvuille. Ikuiseksi arvoitukseksi on jäänyt kahdeksas sinfonia, jonka Sibeliuksen uskotaan polttaneen. Sen sisällöstä, kohtalosta ja keskeneräisyydestä ei ole koskaan saatu varmuutta.

Kansainvälisesti arvostettu säveltäjä menehtyi aivoverenvuotoon vuonna 1957 ja hänet haudattiin Ainolaan. Talo on toiminut museona vuodesta 1974.

Sibeliuksen musiikki jatkaa elämäänsä

Sibeliusta levytetään yhä paljon, ja hänen vaikutuksensa näkyy edelleen useiden nykysäveltäjien työssä sekä Suomessa että ulkomailla. Joskus hänen varjonsa on koettu olevan kotimaassa liiankin ison.

Varsinaista koulukuntaa Sibeliukselle ei koskaan syntynyt, mutta laajasta ja omintakeisesta tuotannosta on moni säveltäjä löytänyt oman inspiraation kohteensa. Erityisesti sinfoniamusiikin luojana ja uudistajana Sibelius on alansa merkittävimpiä nimiä.

Sibeliuksen monipuolisuudesta kertoo se, että häntä on kuvailtu sekä konservatiiviseksi että vallankumoukselliseksi. Jälkimmäisestä, Sibeliuksen modernista perinnöstä, tehdään löytöjä yhä edelleen.

# data[].attributes.body
Päivämäärät kalenterissa: 24.12. – 26.12.
Joulu on suurin Suomessa vietettävä juhlatapahtuma yhdessä juhannuksen ja uudenvuoden kanssa. Joulua vietetään Suomessa 24. – 26.12. vuosittain ja sitä juhlitaan Jeesuksen syntymän kunniaksi.
https://www.google.fi/url?sa=t&source=web&rct=j&url=https://www.kodinkuvalehti.fi/artikkeli/tee-itse/askartelu/katso-18-oivaltavaa-ja-helppoa-joulukortti-ideaa&ved=2ahUKEwjgzLirjNbaAhWKWSwKHR2aDYYQFjAIegQIBhAB&usg=AOvVaw2tMJ504m7f3f8YvRaMW-5O

# data[].attributes.body
Päivämäärät kalenterissa: 24.12. – 26.12.
Joulu on suurin Suomessa vietettävä juhlatapahtuma yhdessä juhannuksen ja uudenvuoden kanssa. Joulua vietetään Suomessa 24. – 26.12. vuosittain ja sitä juhlitaan Jeesuksen syntymän kunniaksi.

# data[].attributes.body
Päivämäärät kalenterissa: 24.12. – 26.12.
Joulua vietetään Suomessa 24. – 26.12. vuosittain ja sitä juhlitaan Jeesuksen syntymän kunniaksi