# data[].attributes.body
Man måste vara uppdaterad i aktuella händelser i samhället för att bemöta elevers tankar och funderingar.

I religion och samhällskunskap handlar det mycket om att ha en bred begreppskunskap för att få en förståelse för aktuella situationer i världen.

"Det etiska perspektivet ska genomsyra all undervisning. Både i religionskunskap och i samhällskunskap övar eleverna sin förmåga att byta perspektiv och betrakta handlingar utifrån olika sätt att resonera och etiskt kring värden och etiker." s.73

# data[].attributes.body
I alla smhällen finns det och funnits synpunkter på vilken fostran de nya medborgarna behöver och hur de ska fostras och vilka samhällsinstitutioner som i huvudsak ska ansvara för denna fostran. Min reflektion är: Skola spelar en stor rol i fostran av barn och unga eftersom skolan når alla barn. Alla samhälle ändras med tiden och SO-lärares rol är att utveckla elevernas förmåga till ansvar, kritiskt tänkande och respekt för andra. s.190

# data[].attributes.body
Dem olika tanke verktygen går att använda på samtliga ämnen eftersom dem är utformade för att kunna använda i flera so ämnen ( att bli lärare i, s. 202)

# data[].attributes.body
Eleverna behöver sig i att själva söka informationer om religioner, vilket inte är det lättaste! Med hjälp av tydliga frågeställningar kan eleverna söka information själva vilket även innebär en övning i källkritik. s.249

Genom att känna igen olika religioner kan eleverna få en större förståelse för hur människor väljer att leva sina liv, men framförallt kunskaper om varför människor väljer att leva på olika sätt. s.241

Religionskunskapsundervisningen i Sverige är formulerad som just religionskunskap och inte som religionsundervisning, vilket innebär att undervisningen är konfessionsfri och bör sträva efter att i möjligaste mån vara neutral och inte framhäva någon religion framför en annan, men samtidigt, precis som i övriga ämnen, stimulera ett kritiskt tänkande och analytiska förhållningssätt. s.242

En didaktisk utmaning i religionskunskap är att fördjupa elevernas förståelse av begreppet religion och de centrala begrepp som beskriver religioner, såsom myt, rit, gud, religiösa gestalter, högtider, urkunder och så vidare. Eleverna lär sig ofta en massa fakta om religionerna utan att förstå religionernas uppbyggnad och struktur och på vilket sätt faktakunskaper är meningsfulla. s.258

# data[].attributes.body
Samhällskunskapen är ett tvärvetenskapligt ämne vilket ställer stora krav på läraren som ska göra ett ämnets planeringen.

Ämnet behandlar olika aktuella händelser, därmed också snabba samhällsförändringar lägg till också att ämnet har nära koppling till vardagen/nuet och ämnet hämtar sitt innehåll från olika akademier ( att bli lärare i So, s.196)

Demokratin är genomgångne en viktigt arbetsområdet i ämnet eftersom det är viktigt att dagens samhällsmedborgare känner till att vart makten är och den är hos folket i en demokrati ( att bli lärare i so. s 194)

Kursplanen i ämnet behandlar 6 teman och dessa är:

Individer och gemenskaper

Samhällsresurser och fördelning

Beslutfattande och politiska idéer

Rättigheter och rättskipning

Information och kommunikation

Granskning av samhällsfrågor

(att bli lärare i so, s. 199)

Ämnets tyngdpunkt ligger att man ska utveckla förmågor som analys och kritiskt granskning ( att bli lärare i so, s.200)

# data[].attributes.body
Ett sätt att arbeta med

demokrati och demokratiska

processer i praktiken är att

arbeta med klassråd som en

integrerad del i

samhällskunskapsämnet. s.224

Genomtänkta klassråd och lägga tid på att implementera och använda demokratiska begrepp. Klokt att utnyttja de tillfällena till att öva demokratiska begrepp, som det ges exempel på i boken. T.ex. talman och sekreterare, omröstning, majoritet-minoritet och så vidare.

# data[].attributes.body
De flesta av de teman som samhällskunskapsämnet innehåller är även centrala teman i historia och geografi. […] Därför går det utmärkt att låta dessa ämnen samverka. s.214

Det är gynnsamt att arbeta ämnesöverskridande även med andra lärare. det kan ta mycket planeringstid men man har igen det senare.

# data[].attributes.body
Som nämnts tidigare är det vid användning av modeller och stödstrukturer i undervisningen viktigt att eleverna förstår dessa, samt får tillfälle att öva på hur de kan använda dessa som analysverktyg.

s.201

Det är svårt att hinna med att öva på saker på djupet. Ofta känner man sig stressad av att hinna med allt ämnesinnehåll på den tid som finns. Tar ämnesövergripande arbete med eller mindre tid i anspråk?

# data[].attributes.body
"Skolämnet religion utmärker sig på flera sätt. I sin nuvarande utformning är det ett "ungt" skolämne, med tanke på förvandlingen av skolämnet i den svenska läroplanen från ett konfessionellt ämne med starka kopplingar till Svenska kyrkan, till ett vetenskapligt förankrat ämne." s 68

# data[].attributes.body
Ett klassrum ska ha ett tillåtande klimat som vilar på tillit, respekt och öppenhet där öppna diskussioner kan föras.

Ämnena har också gemensamt perspektiven då, nu och sen.

Man ska analysera ur flera perspektiv på individ, grupp och samhällsnivå i alla fyra ämnen.

Viktigt att vi som lärare har goda förkunskaper innan vi undervisar inom ett arbetsområde, vilket många litteraturer lyft som oerhört viktigt.

Att använda sig av backward design i sin planering av undervisningen.

Ha ett gemensamt språk där alla har förståelse för begreppen som används i undervisningen.

Diffierentera sin undervisningen så att eleverna har möjlighet att arbeta med flera sinnen.

# data[].attributes.body
”I religionskunskapen finns utrymme att hantera frågor om etik och moral, ge eleverna kunskaper om etiska förhållningssätt och skolans värdegrund och ge dem möjlighet att diskutera vad som är gott, men även varför människor inte alltid handlar utifrån sina grundvärderingar” s. 241

”Religionskunskapsämnet är i likhet med samhällskunskapsämnet av den anledningen ett begreppsdrivet kunskapsområde” s. 243

”Inom historieämnet talar man om historisk empati vilket menas en förmåga att uppfatta och förstå det förlutnas människor på deras egna villkor. På liknande sätt kan man tala om religionsvetenskaplig empati” s. 241

# data[].attributes.body
”Religionskunskapsämnet i Sverige. Kunskaper om religioner har ökat, både inom akademin och i samhället i stort, samtidigt som den tid som ägnas åt ämnet religionskunskap i skolan har minskat, vilket fått till följd att lärare haft svårt att hinna med mer än en överskådligt i ämnet religionskunskap” s. 238

”Svårigheter att beskriva religioner på ett sätt som alla kan hålla med om, eftersom att olika individer uppfattar religionen på olika sätt” s. 247

”Delar av undervisningen i religionskunskap kan uppfattas som svåra för eleverna eftersom det inte finns några enkla svar” s. 248

”Eftersom religioner och livsåskådningar är tankesystem måste religionsvetare använda sig av tolkande metoder” s. 249

# data[].attributes.body
Stymne beskriver att vi som lärare har som uppgift i vår undervisning koppla samhällskunskapen till det nutida samhället. Vi ska utbilda våra elever till aktiva demokratiska medborgare. Det är viktigt att undervisningen har öppna diskussionsfrågor och visar hur demokratiska beslut tas för att eleverna ska ha kunskap om det när de möter detta i vuxenlivet samt bidra till vårt demokratiska samhälle. s. 194

# data[].attributes.body
Eleverna behöver ha en förförståelse och förkunskaper som läraren kan utforma på olika sätt såsom tankekarta, begreppslistor, korta genomgångar, ordlister eller filmklipp.

S. 211

# data[].attributes.body
Perspektiv - Tro, livsåskådning, livsfrågor, etik

# data[].attributes.body
Perspektiv Det nutida samhället

Samhällets organisation och strukturer

Individ-Samhälle

Samhällsfrågor med olika perspektiv tex ekonomiska, politiska och ideologiska. Man ska inte lära sig den rätta versionen, utan det kan tolkas olika enligt Stymne. Läraren kan inte ge ett svar som är korrekt.

"Det moderna samhället är komplext, eftersom det innehåller så många olika “delar”, fenomen och gemenskaper, komplexa nätverk och samspel mellan olika samhällsfunktioner på flera olika nivåer. Denna komplexitet är svår för eleverna att omfatta och skapa sig en överblick över."

S.193

# data[].attributes.body
Rum, läge, plats

# data[].attributes.body
Tidsperspektiv, dåtid, nutid, kontinuitet, förändring