# data[].attributes.body
Kelleks on A. G Belli kutsutud?

Millise leiutise rakendamisega on seotud industriaalühiskonnale üleminek 1760.aastail Inglismaal?

Mis oli esimese ketrusmasina nimi?

Mis  on aurumasin?

Millist leiutist kasutati tekstiilitööstusesketrusmainate käigushoidmiseks?

# data[].attributes.body
A. Bell

# data[].attributes.attachment_link.title
Alexander Graham Bell | Scientist, Inventor, and Teacher Video

# data[].attributes.attachment_link.description
Alexander Graham Bell devoted his life to helping people-deaf and hearing-communicate. Working tirelessly to integrate the deaf into society-like his pupil Helen Keller-Bell was also an avid inventor. He created numerous communication devices, including the telephone. Using a short video and two primary sources, students will learn about Bell's inventions and his work with the deaf community.

# data[].attributes.body
Telefoni leiutajaks peetakse Alexander Graham Belli, kelle patendiavaldus seadmele, mis suutis elektrisignaalist taasluua selgelt arusaadavat inimhäält, rahuldati 1876. aastal. A. Bell oli šoti päritolu ameerika teadlane, leiutaja ja õpetaja.
Ta töötas 1880ndatel aastatel Washingtonis Volta laboris ning katsetas seal mitmesuguseid uusi helikandjaid. Kõigest mõni aasta varem oli leiutatud fonograaf ning Bell püüdis leida lahendusi, kuidas salvestatava heli kvaliteeti parandada. Belli on kutsutud kurtide isaks kuna tema ema ja abikaasa olid kurdid ja mõjutasid seeläbi tugevasti Belli teadustööd. Belli isa, vanaisa ja vend tegelesid kõik kõnekunsti ja selle uurimisega.

# data[].attributes.body
Enne telefoni leiutamist kasutati sõna “telefon” teiste seadmete jaoks. Isegi kõik varasemad leiutajad ei nimetanud uut seadet telefoniks. Näiteks nimetati samuti telefoniks sidevahendit purjelaevadel.
Esimesed telefonid olid üksteisega füüsiliselt traadi kaudu otseühenduses ühest majast teise. Kuna see on väga ebapraktiline, hakati kiirelt kasutama käsitsi kommuteeritavaid kõnekeskusi, kus operaator kõne tellija vastava soovi esitamisel kaks telefoniliini omavahel ühendas. Sellest said alguse esimesed lauatelefoniteenuse pakkujad. 20. sajandi alguses arendati välja kõnede ühendamise täielikult automatiseeritud telefonikeskjaamade võrk.

# data[].attributes.body
Šoti insener J.Watt leiutas uut tüüpi aurumasina, mis pani aluse tööstuslikule pöördele 18. sajandil.

James Watt ei olnud küll aurumasina leiutaja, kuid ta on täiustatud ja väga tootliku aurumasina autor. Wattile, kes oli õppinud tööriistameister, toodi kord parandada Thomas Newcomeni valmistatud aurumasin. Watt uuris seda mudelit tähelepanelikult ja leidis, et aurujõu kasutamine masina liikumapanemiseks on hea idee, kuid veendus samas, et Newcomeni lahendus polnud kõige õnnestunum – masina jõudlus oli väike, kütusekulu aga suur. Watt tegeles kümme aastat masina täiustamisega ja valmistaski lõpuks märksa efektiivsema
aurumasina.

1775. aastal hakkas ta koos inglise ettevõtja Matthew Boultoniga aurumasinaid tootma.

Watti aurumasin tõi pöörde Suurbritannia tööstusse. Terasetootjad kasutasid tema masinat suurte haamrite liikumapanemiseks. Tekstiilitööstuses kasutati seda Richard Arkwrighti leiutatud uute ketrusmasinate käigushoidmiseks. Söekaevandustes ei pidanud inimesed enam sütt kottidega maa peale tassima, sest selle töö tegi nüüd ära ajam, mille pani käima Watti aurumasin.
Tema auks on saanud nime võimsuse mõõtühik vatt.
Aurumasinad olid 19. sajandi tööstuslikus pöördes äärmiselt olulised ja aitasid kaasa Lääne-Euroopa majanduse ümberkujundamisele. Aurumasinate tähtsus langes pärast sisepõlemismootori kasutuselevõttu.

# data[].attributes.headline
Alexander Graham Bell tegemas esimest telefonikõnet New Yorgist Chicagosse (1892)

# data[].attributes.subject
Alexander Graham Bell tegemas esimest telefonikõnet New Yorgist Chicagosse (1892)

# data[].attributes.body
1764. a. leiutas James Hargreaves mitme pooliga ketrusmasina. Masinat täiustasid 1769 a. Richard Arkwright ja 1779 a. Samuel Crompton. Pärast seda, kui Edmund Cartwright leiutas mehaanilised kangasteljed, levis tekstiilitööstuse revolutsioon ka kangakudumise alale ja ei hõlmanud mitte ainult puuvillase, vaid ka villase ja linase riide tootmist. Masinaid käitati esialgu vee jõul. Tänu suhteliselt suurele tootlikkusele levisid masinad nii laialdaselt, et nende käitamiseks ei piisanud enam väikeste jõekeste energiast ning 1785 a. astuti loogiliselt viimane samm – tekstiilitööstuses võeti kasutusele James Watti aurumasin. Kõige selle tulemusel kasvas puuvillase riide toodang Inglismaal viiekordseks. Esimene aurumasinate jõul töötav ketrusvabrik ehitati 1784. aastal.

# data[].attributes.body
Inglise leiduri ketrusmasin sai nimeks «Spinning Jenny». Leiutis vallandas esimese tööstusrevolutsiooni.