# data[].attributes.body
Moreeni on jäätikön synnyttämä maalaji

Suomen yleisin maalaji

Moreeni koostuu vaihtelevasta määrästä lohkareita, kiviä, soraa, hiekkaa, silttiä ja savea.

Moreeni syntyi, kun jääkauden aikainen mannerjäätikkö irrotti kallioperästä kiviainesta. Kun kiviaines kulki jäätikön mukana, jäätikkö kulutti ja hienonsi kiviainesta. Kiviaines kulkeutui lopulta takaisin kallioperän päälle ja kerrostui.

Moreeni: http://www.kuljetuspolar.fi/media/moreeni.jpg

Moreenilla voidaan tarkoittaa myös moreenista koostuvia moreenimuodostumia.

Moreenimuodostelmia ovat mm. drumliinit, kumpumoreenit ja reunamoreenit.

Moreenimuodostumia: https://peda.net/oppimateriaalit/e-oppi/lukiot/hyvink%C3%A4%C3%A4/hsl/maantiede/lehesvirta/tellus2/ge-uusi-23/17-eroosio/eroosio/g3:file/download/d9cf05c77e3023748cf7c5c341217487e1c9557b/moreenimuodostumia-taitto.png

De Geer-moreenit

kehittyneet jään alla samansuuntaisesti jään reunan kanssa

esiintyvät kenttinä alavassa maastossa

noin 5 m korkeita, 10-50m leveitä ja 100m pitkiä

Suomessa esiintyy esim. Merenkurkun saaristossa

De Geer moreeneja: http://www.merenkurkku.fi/assets/image-gallery/Galleria-2/ilmakuvat/_resampled/resizedimage468313-Svedjehamn-Bodback.SeppoLammi.jpg

Moreenien synty:

# data[].attributes.body
Suisto eli delta syntyy kun joki laskee mereen ja sen kuljettama maa-aines vajoaa pohjaan muodostaen suistoalueen. Jäätikööiden perääntyessä ja samalla sulaessa syntyi suistoja kun jäätikkö laski mereen. Kun jäätiköt purkautuivat
kuivalle maalle syntyi kuivan maan suistoja eli sandureita.
Suisto eli delta

# data[].attributes.body
Drumliinit ovat mannerjäätikön liikkeen suuntaisia moreenimuodostumia, ja ne niitä esiintyy usein joukoittain. Drumliinit syntyivät mannerjäätiköiden edetessä lähellä jäätikön etenevää reunaa, kun moreeniainekset kasautuivat sukkulanmuotoisiksi kohoumiksi, jotka olivat jäätikön liikesuunnan mukaisia. Ominaista drumliineille on kalliosydän, joka sijaitsee useimmiten joko jäätikön tulosuunnan puoleisessa päässä tai keskellä.

Ne ovat muutamia satoja metrejä pitkiä ja 5-10 metriä korkeita.

https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/f/ff/Drowned_drumlin_in_Clew_Bay.jpg/320px-Drowned_drumlin_in_Clew_Bay.jpg

# data[].attributes.body
Maankohoaminen tarkoitaa maan hidasta kohoamista, joka johtuu viimeisimmästä jääkaudesta, jolloin jäätikkö painoi maankuoren lommolle. Jäätikön sulettua lommo on alkanut hitaasti oikenemaan, jolloin ilmestyy uusia saaria ja kuivaa maata, sekä vanhat saaret laajenevat.
Lommon oikenemisen seurauksena Suomen pinta-ala kasvaa 7 neliökilometriä vuodessa.
Maankohoamisteoriaan sisältyy kuitenkin myös epäsäännöllisyyksiä, kuten Puolassa maan vajoaminen ja Mustallamerellä ja Kaspianmerellä tapahtuvaa kohoamista, vaikkei siellä tiettävästi koskaan ollut mannerjäätä.

# data[].attributes.body
Supat ovat syntyneet jääkaudella mannerjäätikön sulamisvaiheessa. Jäätikön sulaessa sen reunasta irronnut jäälohkare hautautuu jäätikköjokien maa aineksen alle.  Jäälohkareen sulaessa sen paikalle syntyy lohkareen kokoinen kuoppa.  Supan pohja voi yhtyä pohjaveden pintaan, jolloin supan pohjalle muodostuu järvi tai se soistuu.  Supat voivat olla kymmeniä metrejä syviä.

# data[].attributes.body
eli hiidenkivi on iso kivi, jonka jääkauden aikainen mannerjää on kuljettanut mukanaan usein kauaksi emokalliosta. Suurilla alueilla lohkareet ovat usein peittyneet muun maa-aineksen alle, mutta maastossa korkealla paikalla kivet ovat monesti säilyneet näkyvillä. Heikomman kiviaineksen alueilla siirtolohkareet voivat olla paljon hioutuneempia ja sileämpiä.

# data[].attributes.body
Jääkauden lopussa ilmasto viileni uudelleen, jonka seurauksena mannerjäätikön vetäytyminen pysähtyi lähes kokonaan 100-200 vuodeksi. Sulamisvesivirrat kuljettivat jäätikön reunalle maa-ainesta, jonka seurauksena syntyivät reunamuodostumat, kuten salpausselät.

# data[].attributes.body
Hiidenkirnu on kalliossa oleva kuoppa, joka on syntynyt jääkauden jäätikköjen sulamisveden pyörittäessä isoa kiveä tai kiviä paikoillaan. Kivet ovat tällöin kaivertaneet kallioon melko symmetrisiä ja sileäreunaisia koloja.  Hiidenkirnujen syntymisen edellytyksiä olivat mm. sopivat maastonkohdat, kalliorakenteet ja sulamisveden virtauksen oikea voima. Hiidenkirnujen syvyys voi olla useita metrejä. Monissa hiidenkirnuissa on edelleen jauhinkivi pohjalla.
Suomen suurin hiidenkirnu sijaitsee Sallan kunnassa, nimeltään Juomapata. Sen halkaisija on jopa 15,5 metriä ja syvyys yli 13 metriä.

# data[].attributes.body
Harjut ovat sulavan jäätikön sisällä virranneen joen pohjaan syntyneitä kerrostumamuodostelmia. Harjut kulkevat mannerjään sulamissuunnan mukaisesti, eli kaakosta luoteeseen. Talvi ja kesä vaikuttavat sulamisvesien virtauksiin, joten harjut muodostuvat erilaisista hiekka- ja sorakerroksista. Harjujen rinteillä yleensä kasvaa mäntyjä, koska maaperä on hiekkaa ja soraa.