# data[].attributes.body
Al principi de la vida dels cadells la mare s'encarrega molt dels seus fills, xupant-los per estimular-los per fer les seves necessitats, per netejar-los, per alimentar-los, per donar-lis calor i protecció, però, a mesura que els cadells van creixent i les seves dents comencen a formar-se, la mare comença a allunyar-se d'ells per tal que aprenguin a ser independents i no dependre d'ella les 24h del dia.

En aquest moment és quan nosaltres em d'actuar donant-lis llet artificial, estimulant-los, acariciant-los i jugant amb ells per intervenir, juntament amb la mare, amb el procès de sociabilització dels cadells.

A partir de la tercera setmana, quan el cadell ha de mamar pocs cops, es pot començar a barrejar la llet materna amb pinso sec comercial per ajudar-los a acostumar-se a la seva dieta de la vida "adulta".
Al mes i mig d'edat, quan el cadell estigui ben deslletat, desparasitat i vacunat estarà llest per ser adoptat, en cas que es vulgui.

# data[].attributes.body
El tamany i la competitivitats dels cadells varia molt, de manera que s'han de vigilar que tots els cadells rebin una ració més o menys igual de llet materna.
Els gossos més forts i dominants acapararan els mugrons amb més llet que provocaran que els més dèbils no es desarrollin tant perquè no menjaran igual quantitat de llet.

Durant els primers 10 dies s'haura de controlar diariament el pes dels cadells. A partir del dia 11 s'haura de controlar el pes cada 5 dies.

# data[].attributes.body
Per tal que els cadells tinguin una bona salut han d'estar ben alimentats i, per això, cal que la mare també ho estigui. De manera que el veterinari en qüestió ha de determinar la quantitat, qualitat, tipus i freqüència de racions a donar a la mare.
El més adequat seria donar-li un pinso especial per gossos en creixement, ja que tenen gran quantitat de proteines, calories i calci que és el que la mare necessitarà, perquè en perdrà moltes amb la llet que donarà als seus cadells.

# data[].attributes.body
Com a complicacions podem trobar hemorragies, hipovulemia, hipotensió, laceracions uterines, traumes gastrointestinals i urinaris.
Si la viabilitat de l'úter no es 100% probable es recomanable portar a terme una ovariohisterectomia (castració) just despres de fer la cesàrea, ja que sera millor per la salut de la gossa i no comportara cap inconvenient en la producció de llet.
També es poden produir complicacions com endometritis, mamitis, infecció i peritonitis.

# data[].attributes.body
Un cop s'ha tret el cadell de la seva placenta el ajudant veterinari sera l'encarregat de "resucitar" el cadell.
Es pincen els vasos umbilicals i es retiren les membranes amniòtiques amb una tovallola per tal de netejar-lo i estimular la seva respiració. També es produeix una neteja dels fluids de la boca i el nas amb un moviment suau de l'animal amb el cap per avall.

Un cop els cadells s'han recuperat de l'anestèsia són portats amb la mare, la qual pot acceptar-los o negar-los. En aquest ultim cas, el que es faria seria mullar els cadells amb els liquids vaginals per facilitar la acceptació de la mare. Algunes mares, hauran de ser tranquilitzades o portar murrió perquè poden arribar a patir una mena de shock.

S'ha d'assegurar que els cadells puguin consumir el calostre present al breguer de la mare.

# data[].attributes.body
Un cop anestesiada la gossa, el veterinari ha d'actuar amb rapidesa però amb molt de cuidado per treure tots els cadells de l'úter de la mare.
Fa una incisió a la linea alba (que va des del melic fins el pubis), s'extreu l'úter amb delicadesa i s'aïlla la resta d'abdomen amb gases humitejades amb suero fisiològic. Es fa una incisió a la víscera dorsal o ventral i s'extreuen els cadells de cada placenta amb molt de cuidado, generant una hemorràgia relativament intensa que sol acabar al final de la intervenció, quan se li administra oxitocina a la gossa per tal que l'úter redueixi el seu tamany.

# data[].attributes.body
Hi ha diferents protocols per anestesiar a un animal, de manera que el veterinari o el cirurgia haurà de considerar les avantatges i els inconvenients de cada protocol tenint en compte la situació de la gossa i dels seus cadells, és a dir, si ella està bé, si els seus cadells són morts o vius, etc.
S'utilitza la epidural d'anestèsics locals com la Lidocaina que requereixen una forta sedació o anestèsics generals que eviti molesties a la gossa.
A tots els protocols es recomana utilitzar un antiinflamatori no esteroide al final de la intervenció, si la gossa no presenta cap mena de problema renal.

# data[].attributes.body
Les femelles arriben a la maduresa sexual, en funció de la mida, entre els quatre i els vuit mesos i amb freqüència poden tenir una camada de conills abans de l'any. El període de gestació dura entre trenta-un i trenta-tres dies.

# data[].attributes.attachment_link.title
breu reportatge sobre els conills de granja

# data[].attributes.attachment_link.title
MAXIMA PRODUCCION LECHERA BOVINA.. PICO DE LACTANCIA

# data[].attributes.body
És una intervenció quirúrgica que consisteix en fer una incisió a l’abdomen i a l’úter de la mare per poder anar treient els cadells. La cesàrea serà imprescindible quan:

-        L’úter sigui incapaç de contraure’s

-        Quan el part sigui molt llarg i detectem que els cadellets estan patint, ja que s'esta produint una distocia obstructiva.

-        Quan la pelvis de la gossa és massa estreta i els cadells no poden passar

-        Quan només hi ha un cadell i aquest és més gran del normal

-        Quan el cadell sigui mort

# data[].attributes.headline
HORMONES QUE INTERVENEN A LA GESTACIÓ, PART I LACTACIÓ DE LES VAQUES

# data[].attributes.subject
HORMONES QUE INTERVENEN A LA GESTACIÓ, PART I LACTACIÓ DE LES VAQUES

# data[].attributes.body
1. OVARI:  Els ovaris es desenvolupen a partir de la 15a setmana i arriba al seu màxim desenvolupament a la setmana 20. A la gallina es desenvolupa l'ovari esuerre i cada 24 i 26 hores es produeix l'ovulació. Hi ha milions de folicles a l'ovari i creix un cada 24 hores que quan es trenca aquest folicle surt l'òvul que serà el rovell.
2. INFUNDIBLE:és una part de l'oviducte on l'espermatozoide i el òvul es troben
3. MAGNUN: en aquesta zona de l'oviducte es forma la clar (formada per aigua i proteïnes hidrosolubles, albuminas i globulinas

# data[].attributes.body
La reproducció de les aus és ovípara, és a dir, es fa mitjançant la incuvació d'ous i la fertilització és interna.
La millor época és primavera i/o estiu.
Això és gràcies a la llum que afavoreix l'instint reproductiu.
Als sis mesos es compleix la maduresa sexual per reproduïr-se

# data[].attributes.body
S'ha de portar a terme un examen clinic que consta d'un examen fisic juntament amb proves de laboratori necessaries per conèixer en totalitat l'estat de la gossa. A més s'ha de tenir preparada la cirurgia abans de prodecir a fer la cirurgia.
Gràcies a aquest anàlisi el veterinari ha de ser capaç de decidir si cal fer una cesàrea o no, de manera que poden transcòrrer varies hores desde l'inici del part, fent possible que la gossa estigues en perill respecte el seu estat de salut. Les anormalitats en el part poden produir un esgotament físic intens, deshidratació, desequilibri àcid-bàsic, hipotensió, hipoglucemia i hipocalcemia. També es pot trobar necrosis uterina a qualsevol de les dues banyes degut a la distòcia.

# data[].attributes.body
Races com els Chihuahues i els Bulldogs anglesos necessiten frequentment cesàrees per l'alt index de distòcies. Així com també es frequent trobar distòcies a races com els Poodle miniatura, els Dachshund i els San Bernardo.

# data[].attributes.body
- D'expulsió de la placenta: Quan surt lap lacenta podem donar per finalitzat el part, però també pot presentar complicacions ja que les placentes dels fetos solen qudar unides com si formessin un tub per el qual van passant els garrins. Per això, a vegades aquesta unió es pot terncar i que un fragment sigui expulsat abans de que es finalitzi el part.
Així doncs, és important vigilar aquesta etapa ja que si la placenta quedés penjat de la vulva (sobretot si la truja s'incorpora) pot ser un signe de retenció de la placenta, el que pot derivar en una metritis posterior.

# data[].attributes.body
- D'expulsió: en el moment que arriba el primer garrí al cèrvix, observem les contraccions abdominals finals d'expulsió, doncs la truja exerceix un moviment característic cap endavant de la pota del derrere que queda a la part superior, quan està tumbada de manera lateral.
És important controlar el temps que tarda a sortir cada garrí (mitja de 25 minuts cada garrí)

# data[].attributes.body
La composició característica orientativa: 82% aigua i 18% extracte sec (5% cendres, 26% lactosa, 29% proteïna i 40% greix). Utilitzada fonamentalment per a la producció de formatge més del 95% de la seva producció, per posar un valor a afegit al producte, i també ja que casi no es veu llet d'ovella.
És produeixen dos tipus de xais el llató que casi be només s'alimenta de llet i es sacrificat als 30 -40 dies, i el xai Pasqual s'alimenta de la llet de la mare fins als 45 dies i llavors s'alimenta a base de farratge palla i pinso i es sacrificat als 2'5 - 3 mesos.
A vegades els primers dies després del part és posen en box individuals amb la mare per que mamin millor, perquè a vegades la mara no els estima i no els i dona de mamar.

# data[].attributes.body
- Preparatòria (DILATACIÓ)En aquesta etapa esdesancadenen les primeres contraccions de les parets uterinse que mouen els garrins des de les banyse uterinse fins l'interior de la pelvis

# data[].attributes.body
Per anar be la cria ha de veure calostre després de les 7 hores de néixer, i quan abans millor, si ni la cria pot quedar molt débil per que a mida que passen les hores li costa mes absorbir-lo a al sistema digestiu.
Els hi aporta defenses, energia, nutrients, laxant i ajuda a eliminar el líquid que s'hagi pogut empassar durant el part.

# data[].attributes.body
Durant els primers 10 dies els cadells beuen llet materna que no es considera llet si no calostre, perque té tota mena de nutrients i anticossos essencials per ser immunitzats envers les enfermetats més freqüents. En el cas de cadellades numeroses haurem de fer torns de 2h per tal que tots tinguin oportunitat d'amamantar.
A la segona setmana, es començara a complementar l'alimentació dels cadells amb un suplement de llet materna canina amb un biberó el qual ha d'haver estar esterlitzat amb aigua en ebullició. Aquest tipus de llet la pots obtenir a cliniques veterinaries.

A mesura que van passant les setmanes els cadells van necessitant menys quantitat de llet. Així doncs, la primera setmana han de mamar 12 vegades al dia, la segona setmana ho han de fer 10 vegades i a les 4 setmanes nomès hauran de mamar 4 vegades al dia.

# data[].attributes.body
La etapa de lactancia dura 1-2 mesos i hem d'estar molt al cas tant de la mare com dels cadells, per assegurar-nos que tots estan ben alimentats i amb bona salut.
El nombre de cadells varia segons factors com la raça, la edat, els progenitors, l'alimentació, l'exercici i el tipus de vida portar per la mare durant la gestació, tot i que tota gossa sana hauria de ser capaç d'alimentar a tots els seus cadells sense cap problema.
Raça mitjana o gran: soporten lactancia de 6-7 cadells.
Raça petita: soporten lactancia de 3-4 cadells.

# data[].attributes.body
La figura 1 mostra el cicle de lactància, aquest comença amb un part de la vaca, la qual durant els primers cinc o sis dies dóna llet amb calostre, motiu pel qual aquesta llet no és utilitzada per a la producció lletera diària. Després del finalitzat del calostre se li fan controls mensuals fins el seu assecat, després d'onze mesos de producció aproximadament. Per "l'assecat" s'entén quan es considera que ja no és convenient munyir l'animal, sigui perquè no està donant la quantitat suficient de llet o per preparar-la per al nou part. Els temps que es presenten en el cicle de lactància són els temps òptims determinats segons estudis de professionals en la matèria, els quals també són referències i objectius per a la millor productivitat de les vaques, però no implica que en tots els casos aquests es compleixin , ja que, per exemple si una vaca al cap dels onze mesos de lactància segueix produint una considerable quantitat de llet pot ocórrer que es decideixi assecar un mes després. La vaca és assecada als onze mesos després del part, considerant que si tot es va complir segons el planejat als dos mesos tindrà un nou part i començant un nou cicle de lactància, d'aquesta manera té 60 dies per descansar i recuperar-se de la lactància anterior.
Després del part i abans dels 110 - 120 dies s'ha de prenyar novament, això s'ha de fer després dels primers 45 dies del part, en raó d'això queden 65 a 75 dies en els quals cal prenyar a la vaca, la qual té zel cada 21 dies, per tant hi ha tres oportunitats per fer-ho, però per això s'ha de reconèixer el zel en l'animal, cosa que no sempre es compleix amb èxit.

# data[].attributes.body
El part provoca l'inici de la lactació, la producció de llet varia amb la raça, l'edat, la qualitat i la dieta de la cabra. Les cabres lleteres produeixen entre 680 i 1.810 kg de llet en 305 dies que dura la lactació. De mitjana, una cabra lletera de bona qualitat donarà almenys 3 kg de llet per dia durant la lactació. A la primera lactació poden produir menys; en canvi, en casos excepcionals pot arribar-se a 7 o més kg de llet al dia.
Utilitzada en la seva pràctica totalitat per a la producció de formatge, te un sabor característic proporcionat pels àcids grassos càpric, caprílic i caproic (17% del total d’àcids grassos). Té una alta digestibilitat, en especial dels àcids grassos que son el 90-95%, amb un 5,1% de greix i de proteica un 3,3%, és molt energètica que la llet de vaca, té un elevat contingut en extracte sec que dona un gran rendiment als formatges.

# data[].attributes.body
- Palpació rectal:
El cos luti no és palpable i que hi hagi fol·licles tampoc ens indica res.
Si hi ha gestació :
Del dia 18 al 21 es troba el to uteri més marcat.
Del dia 21 al 60 incrementa el tamany d'una o les dues banyes.
Del dia 60 al 120 és el pitjor moment per fer el diagnòstic, perquè la asimetria de les banyes és meys evident.
Per tant no sabem si l'úter està ple d'aigua, pus o l'embrió.
A partir del dia 38, en cas que vagi malament, l'euga entrarà en pseudogestació i perdrem molt de temps fins a que la poguem tornar a prenyar.
- Ecografia:
És el sistema més utilitzat. (sonda transrectal)
A partir del dia 10 de l'ovulació, es pot diagnosticar si està prenyada.
A partir del dia 22 ja es pot saber si el fetus és viable o no. (es veu el cor)
- Inconvenients ecografia:
Es necessita un equip relativament car.
Fa falta certa experiència per reconeixer les imatges

# data[].attributes.body
L'estat hormonal de les truhes es caracteritza per un descens  dràstic de la progesterona i un augment dels estrògens, la prolactina, la relaxina i la cxitocina.
A les granges és freqüent al dia 114 es doni prostaglandina per induir el part i que totes vagin alhora.
D'altre banda, les hormones poden venir dels garrins o de les truhes:
- GARRINS: Secreció d'ACTH per part de la hipófisis dels garrins. Els corticoides fetals, indueixen per part de la placenta la secreció de prostaglandines, responsable de la regressió del cos luti (productor de la progesterona). Quan els nivells de progesterona disminueixen per sota de 10 ng/ml augmente els nvells d'oxitocina

- TRUJA: Dos setmanes abans del part, hi ha una caiguda de progesterona, que va caient en funció de la proximitat del part. Dos dies abans, augmenten els nivells de cortisol i estrògens (que preparen l'úter per l'activitat de contracció) en sang. El cos luti lliberar relaxina, que juntament amb els estrògens actuen relaxant la cèrvic per permetre la expulsió dels lletons

# data[].attributes.body
El trencament dels cossos lutis produeix una caiguda dels nivells de progestrona en sang, fet que provoca la seva disminució per sota de 2mg/ml i, en les següents 24-48h es produeix la expulsió fetal.
Els nivells de prolactina augmenten a partir de les 3 setmanes despres de la ovulació fins que arriben al seu punt màxim just abans del part.
La relaxina és una hormona polipeptidica originada a la placenta i els ovaris que relaxa els lligaments pèlvics i el canal del part facilitant el pas dels cadells.

# data[].attributes.body
El part es dona després del pic de LH preovulatori.
L'increment de la secreció de cortisol per part del fetus provoca que la mare també incrementi els nivells de cortisol, el qual actua sobre l'úter i la placenta i influeix en l'alliberació de prostaglandines que produeixin la luteolisi.
Un altre factor important seria l'estrès fetal, degut al poc espai disponible present al úter.

# data[].attributes.body
Hi han moltes diferències dels nivells de progesterona d'una truja buida a plena.
A partir del dia 18 es poden fer anàlisis de progesterona en sang per comprovar que alts nivells d'aquesta pot ser un indicatiu de que la truja estigui prenyada

# data[].attributes.body
L’ objectiu principal de la truga es vol assolir en la lactació és desmamar el nombre màxim de garrins però amb un pes elevat per truja i que aquesta tingui suficients reserves corporals per a començar el següent cicle reproductiu. Aquest objectiu s’ha d’assolir mitjançant la alimentació. Un dels principals factors que afecten la ingesta de pinso en lactació és la Temperatures altes a l'estiu, i que disposi d'aigua a voluntat.
L'alletament dels garrins es fa cada 50–60 minuts, i la truja necessita estimulació dels garrins abans que la llet comenci a sortir. Les entrades sensorials són molt importants immediatament del post-naixement per facilitar la localització dels mugrons als garrins. Al principi, els garrins competeixen per una posició a la mamella, i després cada garrí fa massatges al voltant del seu respectiu mugró amb el seu musell; durant aquest temps la truja gruny en intervals lents i regulars.
També s'han de controlar molt els garrins que estiguin be i beguin tots llet a les primeres hores de vida i s'encalostrin, per que no agafin diarrees.
La lactació en les granges de producció la solen fer durar uns 21 - 28 dies, de forma natural estan mes dies.

# data[].attributes.body
És important detectar els signes que et poden indicar que el part està a punt de succeïr. Per tal d'assegurar un bon part, adequar la sala i està alerta ja que el part de les truges és un moment crític
Els signes són els següents:

- Construcció de nius
- Ansietat de la truja: veus la truja intranquila, movent-se d'un lloc a l'altre; sentant-se, aixecant-se, té canvis en el comportament; consumeix més aigua i és habitual que orini i defequi amb més freqüència
- Canvis de la glàndula mamària: la glàndula s'inflama i adquirei una consistència firme; la truja es deixa fer massatges, està m´se dòcil i si secreta una mica de llet vol dir que el part es presentarà en les pròximes 24 hores.
- Cua cap amunt
- Contraccions abdominals fortes i freqüents
- La Temperatura corporal augmenta 0,5 º C unes 10' hores abans del part.

# data[].attributes.body
Utilitzant progesterona durant tota la gestació ens podem carregar el cos luti.

# data[].attributes.body
El part es divideix en tres fases:
- La inducció al part
- Expulsió del fetus
- Expulsió de la placenta
A la primera fase l'euga es mostra inquieta i es mira els flancs sovint, s'estira i s'aixeca, suen, etc. Les contraccions ajuden a la dilatació del coll uteri i que el poltre es col·loqui correctament, l'euga també pot perdre llet per les mames. aquesta primera fase pot durar hores, fins i tot dies.
L'etapa d'expusió del poltre acostuma a passar per la nit i dura entre 5 i 30 minuts. Aquesta estapa comença amb la ruptura de la placenta i la sortida del líquid groc produït per la vulva. Al poc temps de la sortida d'aquest líquid apareix una bossa de color blanc (amnios) per la vulva. L'euga acostuma a estirar-se i comença amb les contraccions. en primer lloc surten les extremitats anteriors i el cap, despres de la sortida del cap i les espatlles, la resta del cos surt rapidament i sense complicacions. Un cop el poltre ha sortit, la euga el primer que fa és llepar-lo.
En el 90% dels parts l'euga pot parir ella sola sense cap tipus de problema.
la tercrera fase del part és l'expulsió de la placenta. Durant aquesta etapa l'euga segueix tenint contraccions i pot manifestar simptomes de dolor. La placcenta li surt per la vulva i li va penjant, per evitar possibles infeccions i que la placenta no toqui el terra es fa un nus. S'ha de deixar que l'euga expulsi la placenta ella sola, si l'estiresim nosaltres podriem trencar-la i qure no sortis tota sencera, es quedesin trossos dintre de l'úter i aquest s'infectes.

# data[].attributes.body
És un procediment per obtenir imatges emprant els ecos d'una emissió d'ultrasons dirigida sobre un cos o objecte com a font de dades per formar una imatge dels òrgans o masses internes amb finalitats de diagnòstic. Un transductor emet ones d'ultrasons. Aquestes ones sonores d'alta freqüència es transmeten cap a l'àrea del cos que s'estudia, i es rep el seu ressò. El transductor recull el ressò de les ones sonores i un ordinador converteix aquest ressò en una imatge que apareix en la pantalla. És un procediment innocu, ja que no utilitza radiacions, i per això es fa servir per visualitzar fetus que s'estan formant.

# data[].attributes.attachment_link.title
Funcionalidad de las ecografías en cerdas | La Finca de Hoy

# data[].attributes.body
Es provocada per nivells de P4 que estimulen la producció de somatotropina.
Les gosses presenten creixement del abdomen, poliuria, polidipsia, increment a l'espai interdental i relleus a la cara i la pell.

# data[].attributes.body
Es provocat per els nivells de P4.
Pot produir avortaments ja que el fetus creix desmesuradament en un ambient amb molta glucosa i incrementa el risc en el part.
També incrementa el risc de que el fetus mori al nèixer per haver-se adaptat a la hiperglucemia.

# data[].attributes.body
Produeixen vaginitis, poca fertilitat, mort embrionaria, abort i mortalitat neonatal.

# data[].attributes.body
Ës causat per un protozou i és molt comú en bovins. Aquest problema en gosses sol ser produit quan viuen en una granja o quan mengen placentes avortades o fetus morts.

# data[].attributes.body
Infecció produida per la ingesta fecal de gat contaminada o per ingesta de carn contaminada.
Es diagnostica amb la presència de anticoses IgG i IgM.

# data[].attributes.body
És molt comú als centres de reproducció canina.
És una infecció vírica de tipus subcínic que pot provocar la mort del fetus, hemorràgies i necrosis.

# data[].attributes.body
És l'abortament produit per la Brucel·la durant l'últim terç de la gestació que pot provocar una pèrdua embrionària abans dels 30 dies de gestació.
També es pot donar que no hi hagi cap avortament però els cadells neixin infectats i morin al poc temps de vida.
Si dona positiu s'haurà d'aïllar la gossa d'altres possibles animals. A més, s'haurà de tenir en compte el risc de zoonosis.

# data[].attributes.body
L'ecografia doppler estudia el canvi en la freqüència rebuda des d'un receptor fix, en relació a una font emissora en moviment acoblat a ultrasò (vibracions en el rang> 20 KHz) amb una freqüència determinada (Fe), des d'un transductor cap a una columna de partícules sanguínies en moviment, permet conèixer ones de velocitat de flux d'un got determinat. La diferència entre la freqüència emesa i la reflectida es diu freqüència dopler (Fd), proporcional a la velocitat de flux sanguini (Vsang).

# data[].attributes.attachment_link.title
RKU-10 Ultrasound Doppler Diagnoses Cow 48 days Pregnant.

# data[].attributes.body
És la destrucció prematura del cos luti, és a dir, un abortament produit per la insuficiència de P4 en sang.

Causes: Infeccions fetals, placentitis i administració de glucocorticoides.

# data[].attributes.body
Consten d'un emissor i un receptor de so a altes freqüències, i si un cos s'acosta, fa rebotar el so cap al receptor. Els sensors d'ultrasons emeten i reben mitjançant transductors senyals de so a altes freqüències, de 400 kHz. Quan un objecte interromp les ones de so, reflecteix el senyal cap al sensor i produeix la commutació.

# data[].attributes.attachment_link.title
Porcinos ecografía - ultrasonido determinación de gestación

# data[].attributes.body
*Imiten la abscència de la progesterona, quan s'uneixen de forma competitiva al receptor de progesterona.
*L'únix antiprogestàgen aprovat per ser usat en gosses és l'Aglepristone.

# data[].attributes.body
*Tenen efecte directe anti-progesterona.
*Pot regular la síntesi de prostaglandines a l'úter i a la placenta, de manera que produeix una mena de part.
*S'han d'utilitzar als 30 dies de gestació.
*Produeix molts efectes secundaris, de manera que no està massa indicat per gosses.

# data[].attributes.body
Se solen utilitzar juntament amb les PGF2 α

Al voltant dels 30 dies la prolactina es torna indispensable per la fase lútea. Així doncs, s'utilitzen antiprolactines com la Cabergolina o Metergolina, que gràcies a l'acció luteolitica que poseeixen permeten el descens de la progesterona.

# data[].attributes.body
Actuen gràcies a:
- L'acció luteolítica, produeix la caiguda dels nivells de progesterona.
- Acció uterotònica, juntament amb la dilatació cervical es permet la expulsió de les restes uterines.

S'utilitzen durant els dies 25-28 de la gestació, tot i que no està gaire indicat per interrumpir la gestació a les gosses perque els seus efectes secundaris són dosi-dependents.

# data[].attributes.body
* Són els més utilitzats en gestacions no desitjades.
*Nomès poden ser emprats durant l'estre, ja que si s'administren durant la fase lútea quan la Progesterona és elevada s'incrementen les probabilitats d'efectes secundaris.

Efectes:
- Disminueixen la velocitat de transport d'òvuls.
- Eviten l'entrada dels òvuls a l'úter, ja que no deixa que es produeixi la unió entre les trompes de Falopi i les banyes uterines.
- Alteren la fisiologia de l'endometri.

# data[].attributes.body
- Es pot fer en qualsevol moment de la vida reproductiva de les gosses.
- Té complicacions i efectes colaterals.
- Es una mesura definitiva.

# data[].attributes.body
1r Diagnòstic: falta de zel
2n Diagnòstic: Passar el mascle

# data[].attributes.body
La truja és polièstrica estacional, és a dir, té cicle sexuals cada 21 dies i aquest cicle està regulat pel sistema nerviós i endocrí.

Després de l'ovulació té lloc la fase luteal que es caracteritza per la secreció de progesterona.
- La progesterona: en aquesta fase indueix la proliferació de l'endometri per afavorir la implantació dels embrions; a més, impedeix el desenvolupament dels folicles ja que bloqueja la producció de FSH i LH
Les concentracions de progesterona es van incremenetant fins el dia 14. Passat 48 hores les concentracions de progesterona disminueixen a valors basals.

- Els estrogens: les hormones en la gestació també poden ser secretades per l'embrió: aquests, durant els dies 10-15 secreten estrógens per tal que  no es produeixi la regresió dels cossos lutis.
En el cas que els embrions no segreguin els estrogens, es produeix la regressió del cos luti gràcies a la Prostaglandina F2 alfa.

- la Relaxina: és sintetitzada per el cos luti i produeix que l'úter estogi immòbil durant la gestació; a més, fa que s'estovi el lligament interpúbic per tal d'agrandar el canal del part.

# data[].attributes.body
Marina Alba

Meritxell García

Mireia Megias

Víctor Ramos
Òscar Serena

# data[].attributes.attachment_link.title
Parto de Yegua Primeriza | Curso Veterinaria Ecuestre

# data[].attributes.body
Para que la fertilización se realice, es necesario que el óvulo sea maduro (ovocito secundario) situación que en la perra no es inmediata, ya que este animal, ovula en estadío de ovocito primario y aproximadamente 108 horas después, alcanza su segunda división meiótica para convertirse en un ovocito secundario.
Los embriones permanecen en el oviducto 6 a 12 días tiempo en el que alcanzan el estadío de desarrollo conocido como mórula tardía (32 células) o blastocito temprano (64 células) para posteriormente llegar al útero.
aproximadamente 6 días y se ha detectado que los blastocitos crecen en este tiempo de .3 mm hasta 2 mm

# data[].attributes.body
En aquesta fase les contraccions uterines provoquen la expulsió de les placentes i les restes de membranes fetals retingudes
L'expulsió de la placenta és irregular i pot anar acompanyada de la sortida del següent cadell, tot i que normalment es produeix als 15 minuts següents del part de tots els cadells o aguantar un màxim de 24h dintre la gossa.

La descàrrega vaginal de color verd que es produeix acompanya a la separació de la placenta. Aquest color és degut a la uteroverdina, que es un pigment format pels productes restants de la rotura dels eritròcits en els hematomes.

# data[].attributes.body
Les contraccions uterines aproximen els fetus cap al cervix, en aquest moment la secreció d'oxitocina augmenta exponencialment i produeix una intensificació de les contraccions.
Quan l'amnios penetra en la vagina peta i, la gran quantitat de liquid que despren, ajuda a dilatar-la.

L'interval entre un cadell i un altre és de 20-30min. , mentre que quan la gossa està més cansada l'interval entre cadell i un altre es dona en 3-4h.
La gossa continua sentint-se incòmoda i intenta buscar la millor posició per poder treure amb facilitat tots els seus cadells. De vegades han estat tant temps per expulsar-los que necessiten d'ajuda veterinària, ja sigui per extreure'ls de manera natural o per dur a terme una cessària.

# data[].attributes.body
Aquesta fase s'inicia amb la disminució de temperatura rectal que es troba relacionada amb el descens de progesterona el qual relaxa el cervix i els teixits tous de la vagina i comença a produir contraccions uterines.
El fetus es mou durant la primera fase del part per agafar una millor postura per sortir, ja que la rotació sobre si mateix i la extensio del cap, coll i extremitats és essencial.
La fase sol durar entre 6-12h tot i que en gosses primíperes pot durar molt més i en gosses multípares pasar desapercebuda.

El comportament de la gossa mare canvia ja que comença a fer el niu. També se sent incòmoda i adolorida per les contraccions que està tenint, les quals són proporcionals als nivells d'oxitocina que desprèn la mare.

# data[].attributes.body
Es presenta entre 17 o 21 días desprès de la fecundació i ocupen amdos banyes uterines sense tenir en compte l'ovari del que procedeixen. Els blastocits son immobilitzats dintre de l'úter per, posteriorment, establir una conexió de la mare amb el fetus a travès de la placenta.

# data[].attributes.body
La placenta de les gosses és completa, central, invasiva, decidua, zonal, endoteliocorial i coriovitelina.

Central: entre la sangr materna i fetal, hi ha 4 capes celulars
Decidua: la mucosa uterina s'extreu poc temps després del part i expulsa les membranes embrionaries com a secundines.
Zonal:  Vellositats corials distribuides en una zona, a mode de cinturó.
Endoteliocorial:   Destrucció amplia de part de la mucosa uterina, que afecta al epiteli (dels vasos materns i del corion) i al teixit conjuntiu.
Coriovitelina: el sac viteli persisteix durant un temps formant una primera placenta que serà transitòria.

# data[].attributes.attachment_link.description
Disco embrionario bilaminar en los carnívoros

# data[].attributes.body
l'implantació comença des de la fertilització de l'ovul fins el moment de l'eclosió del blastocist.
Un cop l'ovul s'ha fertilitzat l'ovul és desenvolupa fins l'estata del zigot dins l'oviducte baixant fins a l'ter on  s'implanta, dura uns 4 -5 dies. Un temps suficient per que l'úter finalitzi la resposta inflamatòria que els globuls blancs es menjin els espermatuzous i eprofitin la seva proteina i és secretin les glàndules endometrials sota els efectes de la prostaglandina.