# data[].attributes.attachment_link.description
Ritualer er symbolske handlinger, der skal virke i verden. Det gør de bl.a. ved at henvise til mytologiske begivenheder og igennem gentagelser.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Hvad er en moralsk handling? Spørgsmålet er relevant for de fleste, men det er også meget svært at besvare. Pligtetikken er en retning inden for moralfilosofien, der giver et bud

Etik er spøgsmålet om, hvad den gode handling er. Det er et svært spørgsmål, og der gives ingen entydige svar. Mange filosoffer og teologer har alligevel prøvet, og det er den pligtetiske tradition et bevis på.

Pligtetik kort fortalt
Pligtetik går også under navnet deontologi, som kommer af de to græske ord deon og logos. Deon betyder pligt, og logos betyder i denne sammenhæng lære om. Pligtetik er derfor læren om det, vi er forpligtet på at gøre som mennesker.

Traditionelt sættes pligtetik i modsætning til nytteetik, der siger, at vi bør bedømme en handling på dens konsekvenser. Det er i grel modsætning til pligtetikken, der siger, at en handlings konsekvenser er irrelevante, når vi skal bedømme handlingen som god eller ond. Nogle handlinger er ganske enkelt gode eller onde uafhængigt af, hvilke konsekvenser de har.

Historie og udvikling et spørgsmål om Gud?
De første pligtetiske tanker ses hos religiøse tænkere, der mente, at en handling udelukkende kunne siges at være god, hvis Gud havde åbenbaret den som god. Et godt eksempel på en sådan åbenbaring er naturligvis de 10 bud. Et andet kendt eksempel er trosfaderen Abraham, der på bjerget Morija af Gud fik besked på at ofre sin søn Isak uden forklaring.

Holdninger som disse kan spores hos blandt andre franciskanermunken og tænkeren William af Ockham og René Descartes. Her ligger det pligtetiske i, at en handling skal foretages af den ene grund, at det kræves af Gud ligegyldigt hvilke konsekvenser handlingen har for mennesker: Abraham skal slå sin søn ihjel af den grund, at lydighed over for Gud er lig med moral.

Med oplysningstiden blev moraltænkning for mange adskilt fra religiøs tænkning, og det kan sagtens lade sig gøre at formulere en pligtetik uden at være troende. Det bedst kendte bud på en sådan pligtetik blev præsenteret af den tyske filosof Immanuel Kant (f. 1724).

Han forsøgte at give sit bud på, hvad begrebet om pligt indeholder. Han endte med det kategoriske imperativ: En handling er moralsk, hvis man kan ønske, at alle skal handle på samme måde i samme situation.

Et helt simpelt eksempel er det at tale sandt: Hvis du i en specifik situation taler sandt og samtidigt kan sige, at det er ønskværdigt, at alle i din situation gør det samme, er det moralsk i orden.

Dermed er der lagt stor vægt på hensigten bag en handling, fordi det er dit ønske om at være i overensstemmelse med det kategoriske imperativ, der gør handlingen god. I praksis betyder det, at det ikke er en moralsk handling, hvis en mand skyder efter en enlig mor med hensigten om at slå en uskyldig ihjel og i stedet rammer en anden morder.

Men dette fokus på hensigten betyder ikke, at Kants pligtetik gør det op til dig selv at definere moral. Kant mente, at moralloven var ens for alle. Når det var op til den enkelte at vurdere, om alle skulle gøre det samme, betød det udelukkende, at man måtte i kontakt med moralloven, som var ens for alle og tilgængelig for alle.

Pligtetik og kristendom
Om kristendommen kan siges at være pligtetisk, er et meget åbent spørgsmål, og det er helt afhængigt af den enkelte retning.

Katolicismen har klare pligtetiske træk, da den ofte opstiller almene love for moralsk handling (forbud mod prævention), mens protestanter er mere uenige.
Søren Kierkegaard betragtede sig selv som pligtetiker med Guds du skal in mente. En del liberalteologer ville kalde sig selv dydsetikere, mens mange danske teologer benægter, at man overhoved kan snakke om en specifikt kristen moral.

# data[].attributes.attachment_link.description
Hvad er en moralsk handling? Spørgsmålet er relevant for de fleste, men det er også meget svært at besvare. Pligtetikken er en retning inden for moralfilosofien, der giver et bud Etik er spøgsmålet om, hvad den gode handling er. Det er et svært spørgsmål, og der gives ingen entydige svar.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Nytteetikken er et forsøg på at definere, hvad den gode handling er

Nytteetik eller konsekventialisme er holdningen om, at en moralsk god handling sikrer størst mulig nytte for det størst mulige antal mennesker. Det er derfor konsekvenserne af en handling (og kun disse), der er afgørende for, hvad en moralsk god handling er.

Når nytteetikere benægter, at moral afhænger af andet end gode konsekvenser, betyder det, at man ikke kan tale om bestemte pligter, der gælder i alle situationer: Man kan ikke sige, at det altid er forkert at slå ihjel, eller at man altid skal holde, hvad man lover. Hvis en situation kræver, at du lyver (fordi det vil skabe mest nytte), er du nødt til at gøre det.

Historie og udvikling hvad er nytte?
Nytteetikken har oftest haft angelsaksiske tilhængere, og de to englændere Jeremy Bentham (f. 1748) og John Stuart Mill (f. 1806) er de bedst kendte filosoffer, der har forsvaret nytteetikken. Det sværeste for alle nytteetikere er at forklare, hvad de forstår ved nytte. Hos Bentham og Mill forstås den hedonistisk.

Det vil sige, at når en handling skal vurderes på konsekvenser, er det forøgelsen af gode oplevelser og minimeringen af dårlige for det enkelte menneske, der tæller.

Det betyder, at hvis oplevelsen af en popsang giver mere fornøjelse til flere mennesker end oplevelsen af Mozarts Tryllefløjten, så er popsangen mere værd i det moralske regnskab.

I århundrederne efter de to englændere er der blevet givet mange bud på, hvordan nytte skal forstås. Mange nytteetikere har taget afstand fra den hedonistiske forståelse. Ud over det kan man også spørge, hvem der skal have gavn af nytten.

Det kunne sagtens være, at nytte for for eksempel dyr også skulle tælles med. Derfor er det vigtigt at huske på, at man sagtens kan være nytteetiker uden at være enig i, at det er fysisk behag, der er det centrale. Det kunne lige så godt være værdier som frihed og lighed, man skulle søge at maksimere.

I stedet er det udelukkende holdningen om, at moralske handlinger defineres ved deres konsekvenser, der gør en person til nytteetiker.

Nytteetik i dag
Den mest kendte nulevende nytteetiker er den australske moralfilosof Peter Singer, der argumenterer for, at vi i Vesten er forpligtet på helhjertet at forsøge at udrydde global fattigdom. Det nytteetiske aspekt af hans tænkning er her, at vi skal maksimere nytten i verden også selvom det er for afrikanske børn titusindvis af kilometer væk.
LÆS OGSÅ: Interview med Peter Singer
Singers meget brugte eksempel på dette er historien om amerikanske Jessica McClure, der i 1987 faldt i en brønd i Texas. I de 2½ døgn hun lå i brønden, skortede det hverken på medieopmærksomhed eller penge, og da hun blev reddet, stod der over en million kroner på en konto oprettet til hendes redning.

I samme 2½ døgn døde 67.000 børn i den tredje verden. Singer spørger da, om ikke de millioner, der blev brugt på Jessica McClure, kunne have reddet tusinder af de børn i Afrika, og om dette ikke havde været mere moralsk?

For og imod et spørgsmål om intuitioner
Det stærkeste argument for nytteetikken er, at det virker naturligt for de fleste, at man bør søge at øge det gode i verden gennem sine handlinger.

Men man kan samtidigt også fremstille nogle temmeligt voldsomme eksempler, som netop ikke virker naturlige for folk: Hvis du kunne redde fem mennesker på den anden side af kloden, som du aldrig har mødt, ved at slå din bror ihjel, skulle du gøre det alene af den grund, at handlingen skaber de bedste konsekvenser. Dette synes for de fleste som et ekstremt højt krav at stille til dødelige mennesker.

Læs også
Hvad er pligtetik? Moralfilosofiens store tænkere Hvad er religiøs og verdslig etik?

# data[].attributes.attachment_link.description
Nytteetikken er et forsøg på at definere, hvad den gode handling er Nytteetik eller konsekventialisme er holdningen om, at en moralsk god handling sikrer størst mulig nytte for det størst mulige antal mennesker. Det er derfor konsekvenserne af en handling (og kun disse), der er afgørende for, hvad en moralsk god handling er.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Sug i maven. En hjerne der knirker. Samvittigheden breder sig i kroppen. Moralske dilemmaer kræver mange grundige overvejelser for de har sjældent én rigtig løsning.

Den amerikanske hjemmeside Listverse.com har lavet top 10-lister over moralske dilemmaer.
Hvad ville du gøre, hvis du stod i følgende situationer?

1. Lægens dilemma
En erfaren læge står over for at skulle redde fem døende patienter, som hver mangler et forskelligt organ for at kunne overleve. Desværre er der ingen organer til rådighed på hospitalet.

Samtidig har lægen en sjette patient, der lider af en livsfarlig sygdom, som betyder, at patienten vil dø tidligere end de fem andre patienter.

Men lægen er i besiddelse af medicin, der vil kunne holde patienten med den livstruende sygdom i live i nogle få år. Hvis den sjette patient ikke får medicinen, vil han dø, men lægen vil kunne bruge patientens organer til at redde de fem andre patienter.

2. Mulig børnemishandling
Du arbejder med at fremkalde billeder og har inden for en kortere periode modtaget seks billeder fra det samme forældrepar. På billederne ser du forældrene med en ung dreng. I tre af de seks billeder ser drengen forslået ud. Du får en mistanke om, at forældrene mishandler barnet.

Ifølge politikken for din arbejdsplads skal mistænkelige billeder indberettes. Hvis du fortæller om billederne, kan det få store konsekvenser for forældrene, som måske er uskyldige. Indberetter du ikke billederne, skal du gå med uvisheden om, at barnet fortsat bliver mishandlet.

3. Vagten i koncentrationslejren
Du er fange i en koncentrationslejr. En sadistisk vagt er i færd med at hænge din søn, fordi han forsøgte at flygte. Vagten beder dig om at trække stolen væk under din søn. Hvis du afviser ordren, vil vagten dræbe ikke kun sønnen der prøvede at flygte, men også din anden søn, som er en anden uskyld fange. Du er ikke i tvivl om, at vagten mener, hvad han siger.

4. Venskaber og forpligtelser
Jørgen har ansvaret for at ansætte en person i firmaet. Hans ven Poul har ansøgt og er kvalificeret, men en anden ansøger er endnu mere kvalificeret. Jørgen vil give jobbet til Poul, men han føler sig skyldig, fordi han burde være upartisk.

Jørgen beslutter sig dog for at et venskab også har en vis moralsk vigtighed, der legitimerer og måske endda kræver partiskhed under nogen omstændigheder. Så han giver jobbet til sin ven Poul.

5. En pengepose dumper ned
Du lever i fattigdom med din familie. En dag finder du en sæk med penge på gaden.

6. En slaves drøm
Du er en børneslave i Afrika, som slæber på sten hver dag i 18 timer. En nat har du en drøm. Gud kommer ned fra himlen og fortæller dig, at ingen, ikke Ã©n person i verden, vil købe dine sten.

7. Aktiv dødshjælp
Din ægtefælle lider af en uhelbredelig sygdom, som gør, at han har konstante smerter. En dag beslutter han sig for, at han meget gerne vil dø. Han beder dig om at hjælpe ham med at begå selvmord. Det ville selvfølgelig være ulovligt.

8. Overfyldt redningsbåd
Du er strandet med 30 mennesker i en redningsbåd, som er skabt til kun at rumme syv. Båden er for tung at padle og vil med sikkerhed synke. Dermed vil alle drukne. Du kan redde nogle af menneskerne i redningsbåden ved at smide dem over bord, der er svagest til at ro.

9. Redderens onkel
Du er ambulance-læge og er på vej ud for at hjælpe en ung dreng, som har været ude for et biluheld. På vej til ulykkestedet bliver du indblandet i et uheld, hvor din ældre onkel, som du elsker højt, kommer slemt til skade. Du kan dog vurdere, at han ikke er så slemt forslået, at han behøver medicinsk behandling med det samme. Hvis du bliver ved din onkel eller ringer efter hjælp, ved du, at drengen med sikkerhed vil nå at dø.

10. Dommerens kidnappede datter
Du er dommer i en sag, hvor den anklagede er beskyldt for at have begået bankrøveri. Du ved dog, at den anklagede er uskyldig. Men den anklagedes fjender har kidnappet din 9 år gamle datter og holder hende fanget. Du ved ikke, hvor hun er. Politiet har mislykket forsøgt at finde hende. Kidnapperne har efterladt dig en note, hvor der står, at hvis du dømmer den uskyldige røver skyldig, vil de løslade datteren. Du frygter, at kidnapperne mishandler eller torturerer din datter.

# data[].attributes.attachment_link.title
10 moralske dilemmaer, der udfordrer din samvittighed

# data[].attributes.attachment_link.description
Sug i maven. En hjerne der knirker. Samvittigheden breder sig i kroppen. Moralske dilemmaer kræver mange grundige overvejelser for de har sjældent én rigtig løsning. Den amerikanske hjemmeside Listverse.com har lavet top 10-lister over moralske dilemmaer. Hvad ville du gøre, hvis du stod i følgende situationer? 1.