# data[].attributes.headline
Hyväosaisten joukkoon vaikeampi päästä Suomessa

# data[].attributes.subject
Hyväosaisten joukkoon vaikeampi päästä Suomessa

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Professori Juho Saaren mielestä suomalaisella keskiluokalla menee hyvin, mutta hyväosaisten joukkoon pääsemisestä on tullut entistä vaikeampaa. Saari kertoo, mitä meidän pitäisi tietää eriarvoisuudesta vuonna 2021.

Kun julkisuudessa käsitellään huono-osaisuutta, yksinäisyyttä tai köyhyyttä, asiantuntijan tuolille istahtaa usein muuan Juho Saari, 53.

Saari on sosiaali- ja terveyspolitiikan professori ja varsin tuottelias tutkija, joka on julkaissut kymmeniä teoksia ja toiminut lukuisissa työryhmissä.

"Olen iät ja ajat kiertänyt neljän tutkimuskohteen kehää."

# data[].attributes.attachment_link.title
Hyvinvointi | Hyväosaisten joukkoon on Suomessa entistä vaikeampi päästä, sanoo tutkija Juho Saari - Jos olet saavuttanut elämässäsi "kolmen koplan", asemasi on melko turvattu

# data[].attributes.attachment_link.description
Professori Juho Saaren mielestä suomalaisella keskiluokalla menee hyvin, mutta hyväosaisten joukkoon pääsemisestä on tullut entistä vaikeampaa. Saari kertoo, mitä meidän pitäisi tietää eriarvoisuudesta vuonna 2021. Kun julkisuudessa käsitellään huono-osaisuutta, yksinäisyyttä tai köyhyyttä, asiantuntijan tuolille istahtaa usein muuan Juho Saari, 53. Saari on sosiaali- ja terveyspolitiikan professori ja varsin tuottelias tutkija, joka on julkaissut kymmeniä teoksia ja toiminut lukuisissa työryhmissä.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Poikkeuksellinen aika ja koronarajoitukset ovat lisänneet yksinäisyyttä, joka pitkittyessään lisää vakavia haittoja.

Jo lähes joka kolmas suomalainen kärsii yksinäisyydestä, kun aiemmin yksinäisiä oli joka viides. Muutos ilmenee Suomen Punaisen Ristin (SPR) Taloustutkimuksella teettämästä tutkimuksesta, josta SPR kertoi tiistaina.

Muutoksen syynä on korona-aika, jota on nyt kestänyt lähes vuoden ja joka kestää vielä vähintään kuukausia. Poikkeuksellinen aika ja koronarajoitukset ovat lisänneet yksinäisyyttä, joka pitkittyessään lisää vakavia haittoja.

Myös Mielenterveyden keskusliitossa on nähty sama kehitys, sanoo toiminnanjohtaja Olavi Sydänmaanlakka.

Yksinäisyydestä kärsivät eniten ihmiset, jotka ovat jo valmiiksi vaikeassa tilanteessa. Yksinäisyys on lisääntynyt erityisesti yli 65-vuotiailla, yksin asuvilla, pienituloisimmilla ja työelämän ulkopuolella olevilla.

"Olemme huolissamme tästä. Aika on jo nyt pitkä, ja sillä tulee olemaan pidempiaikaisia vaikutuksia. Terveysturvallisuus on tietysti tärkeää, ja sen lisäksi meidän kaikkien on syytä ottaa yksinäisyys yhtä vakavasti. Koronaan voi kuolla, ja niin voi yksinäisyyteenkin", kertoo SPR:n sosiaalitoiminnan koordinaattori Maaret Alaranta.

Hänen mukaansa tulokset hätkähdyttivät.

"Aiheesta on puhuttu koko korona-ajan, mutta tässä tutkimuksessa yksinäisyyden määrän lisääntyminen oli niin suurta. Se varmaan johtuu siitä, että tilanne vain pitkittyy. Mitä kauemmin tämä jatkuu, sitä pahempia vaikutuksia sillä on."

Tämän jutun lopussa on kysely, johon vastaamalla voi kertoa omasta korona-ajan yksinäisyydestään. Vastauksista tehdään lähipäivinä juttu.

SPR muistuttaa, että juuri pitkittynyt yksinäisyys heikentää ihmisen terveyttä ja hyvinvointia merkittävästi.

Yksinäisyys altistaa monille sairauksille, kuten masennukselle, muille mielenterveyden häiriöille sekä fyysisille sairauksille. Monen voi olla vaikea palata normaaliin, kun eristäytymistä vaativa tilanne on joskus ohi.

Se on haitallista myös koko yhteiskunnalle. Yksinäiset ihmiset käyttävät enemmän terveyspalveluja ja jäävät helpommin yhteiskunnan toimintojen ulkopuolelle.

"Meillä ei yhteiskuntana ole varaa menettää lähes kolmannesta väestöstä yksinäisyydelle. Tämä on todellinen uhka, jota vastaan meidän on ryhdyttävä toimiin viimeistään nyt", Alaranta toteaa.

SPR tekee osaltaan työtä yksinäisyyden vähentämiseksi. Se esimerkiksi järjestää ystävätoimintansa kautta vuosittain 25 000 ihmiselle apua yksinäisyyteen.

Tämä ei Punaisen Ristin mukaan riitä.

"Kolmannes suomalaisista on niin suuri määrä ihmisiä, etteivät vapaaehtoisjoukot tai viranomaiset yksin pysty parantamaan tilannetta. Kannustamme ihan kaikkia pitämään yhteyttä läheisiinsä ja miettimään, kuka ympärillämme saattaisi kokea yksinäisyyttä ja kaivata juttuseuraa. Pienilläkin teoilla on suuri vaikutus", Alaranta vetoaa.

Sydänmaanlakka Mielenterveyden keskusliitosta kertoo puolestaan, että korona-aika on lisännyt neljänneksellä neuvontapuheluiden määrää ja moninkertaistanut chattipalvelun yhteydenotot.

"Ei tämä sinänsä yllätä. Tilanne antaa nyt kaikille mahdollisuuden tutustua siihen, mitä ovat mielenterveyden häiriöt, kun monet meistä ovat etätyömoodissa ja ihmiskontaktit ovat kiellettyjä", hän sanoo.

"Yksinäisyys on tullut monelle tutuksi, ja on herätty sen suhteen, miten ihmisen perusluonteeseen kuuluu sosiaalisuus ja mikä merkitys on sillä, että on ihmisiä ympärillä."

# data[].attributes.attachment_link.title
Koronavirus | SPR:n tutkimus: Lähes joka kolmas suomalainen kärsii yksinäisyydestä - Vastaa HS:n kyselyyn korona-ajan yksinäisyydestä

# data[].attributes.attachment_link.description
Poikkeuksellinen aika ja koronarajoitukset ovat lisänneet yksinäisyyttä, joka pitkittyessään lisää vakavia haittoja. Jo lähes joka kolmas suomalainen kärsii yksinäisyydestä, kun aiemmin yksinäisiä oli joka viides. Muutos ilmenee Suomen Punaisen Ristin (SPR) Taloustutkimuksella teettämästä tutkimuksesta, josta SPR kertoi tiistaina. Muutoksen syynä on korona-aika, jota on nyt kestänyt lähes vuoden ja joka kestää vielä vähintään kuukausia.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Helsingin seudun kehyskuntien väestönkasvu on tehnyt täyskäännöksen sitten Nurmijärvi-ilmiön. Vain Järvenpäähän ja Sipooseen on viime vuosina muuttanut enemmän kantaväestöä kuin pois muuttaneita oli. Muuttovoitto kertyy nyt pääosin vieraskielisistä.

Suomen suurimman kasvukeskuksen eli Helsingin seudun muuttoliikkeessä on tapahtunut historiallinen käänne. Pääkaupunkiseudun kehyskuntia kasvattavat nyt vieraskieliset muuttajat.

Kymmenen kehyskunnan yhteenlasketusta muuttovoitosta valtaosa on kertynyt vuosina 2015-2019 vieraskielisestä väestöstä. Melkein kaikkien kuntien väestönkasvu on nojannut näihin muuttoihin.

Eniten muuttovoittoa ovat kerryttäneet vironkieliset. Viroa ja muita Baltian kieliä puhuvia muutti tarkastelujaksolla kehyskuntiin yhteensä 1 650 enemmän kuin niistä muutti pois.

Uuden muuttoilmiön havaitsi väestötilastoihin erikoistunut Pekka Vuori Helsingin kaupungin kaupunkitietoyksiköstä. Virolaisten levittäytyminen kehyskuntiin voi Vuoren mukaan osin selittää jo muutaman vuoden tiedossa ollutta toista ilmiötä.

"Helsingissä virolaisten määrä on ollut jo monta vuotta laskussa", järjestelmäpäällikkö Vuori sanoo.

Seuraavaksi suurin muuttovoittoa kehyskuntiin kerryttänyt ryhmä olivat venäjänkieliset, 1 126 henkeä. Kolmanneksi suurin olivat Lähi-idän ja Pohjois-Afrikan kieliä puhuvat, 1 119 henkeä. Viimeksi mainittua ryhmää kasvatti vuoden 2015 suuri turvapaikanhakijoiden määrä.

Muuttoliikettä kuvataan tässä jutussa muuttovoittona (paljonko enemmän kuntaan muutti asukkaita kuin sieltä lähti) ja muuttotappiona (paljonko enemmän asukkaita muutti pois).

Vieraskielisyys on vakiintunut tapa koota tietoja ulkomaalaistaustaisista ihmisistä. Ulkomaalaistaustaisuus tarkoittaa, että ihmisen kumpikin tai ainoa tiedossa oleva vanhempi on syntynyt muualla kuin Suomessa. Kotimaisia kieliä puhuvat tarkoittavat suomen-, ruotsin- tai saamenkielisiä.

"Kyseessä on muuttoliikkeen uusi piirre, jossa aiemmin esimerkiksi pääkaupunkiseudulle keskittyneet vieraskieliset hakeutuvat vähitellen seuraavalle vyöhykkeelle", sanoo alueiden väestönkehitykseen erikoistunut tutkija Timo Aro.

Eniten muuttovoittoa virolaisista sai Tuusula. Sinne muutti viidessä vuodessa yhteensä 436 Viron ja Baltian kieliä puhuvaa enemmän kuin sieltä muutti pois vastaavaa väestöä.

Tuusula erottuu kymmenen kehyskunnan joukossa myös siksi, että Tuusulasta muutti pois eniten kotimaisia kieliä puhuvia asukkaita verrattuna sinne muuttaneisiin kotimaankielisiin. Tämä muuttotappio oli 889 henkeä.

"Tuusulassa suomalaistaustainen väki on vähentynyt eniten, ja sen on korvannut ulkomaalaistaustainen", Vuori sanoo.

Tuusulan Riihikalliossa rivitalon päätyasunnossa virolaistaustainen Siim Hütt on ehtinyt kotiin ennen puolisoaan. Rakennusmies Hütt matkustaa joka arkipäivä työmaalle Helsingin Käpylään ja takaisin. Perheen 7-vuotiaalla pojalla Roman Hüttilla on koulun jälkeen päänsärkyä. Hän lepää sohvalla.

Asuntolaina tähän ensimmäiseen omistusasuntoon otettiin vappuna 2017. Hütt ja hänen vaimonsa Veronika Hütt päätyivät Suomeen 2010-luvun alussa Etelä-Viron Võrusta Ruotsin kautta. Ensin he asuivat vuokralla Helsingin Kannelmäessä ja sitten Vantaalla Hakunilassa ja Simonkylässä.

"Kävimme katsomassa asuntoja myös Nurmijärvellä ja Vantaalla, mutta Vantaalla oli liian kallista", Siim Hütt sanoo.

Simonkylässä asunnot olivat Siim Hüttin mukaan 30 000-40 000 euroa kalliimpia kuin Tuusulassa. Se oli ratkaisevaa noin 230 000-240 000 euron arvoisen asunnon ostossa. Asumismenot ovat nyt kuussa asuntolaina mukaan lukien noin 1 100 euroa.

"Täällä on rauhallista, ja Romanin on hyvä mennä viereen Kotkanpuistoon. Sen kauemmas hän ei saa mennä yksin", Siim Hütt sanoo.

Viron- ja venäjänkielisten määrän kasvu näkyy Tuusulassa esimerkiksi koulujen valmistavilla luokilla. Vuonna 2010 virolaisia oli 217 ja venäläistaustaisia 150. Vuonna 2019 vastaavat luvut olivat 918 ja 396, kertoo Tuusulan kunnan kehittämispäällikkö Heidi Hagman.

Turvapaikanhakijoita sitä vastoin on asettunut Tuusulaan vuosina 2016-2020 vuosittain vain 4-12 henkeä.

"Tuusulaan on kohdistunut enenevässä määrin maahanmuuttoa työn perusteella", Hagman sanoo.

Roman Hütt piristyy, kun puhe kääntyy kouluun. Hän käy Riihikallion koulua ja pääsi aloittamaan tavallisella luokalla, koska oli käynyt jo päiväkotia suomeksi ja kieli sujui.

Oman äidinkielen tunteja Roman Hüttilla on maanantaisin ja tiistaisin.

"Meidän luokalla on kaksi muuta vironkielistä, ja koulussa on paljon muitakin."

Yksittäisten kehyskuntien muuttoliikkeessä on eroja. Kymmentä kuntaa ei Aron mukaan enää tulisikaan käsitellä yhtenä seutuna.

Aro vertaa kehyskuntien väestörakenteen muutosta koko Suomessa tapahtuneeseen muutokseen. Kotimaisia kieliä puhuvien määrä kääntyi Aron mukaan koko Suomessa laskuun jo vuonna 2014. Nyt sama näkyy kehyskunnissa.

Vain Järvenpäähän ja Sipooseen muutti enemmän kotimaisia kieliä puhuvia kuin kunnasta muutti pois.

Esimerkiksi Tuusulassa väestönkasvun hiipumista selittää Hagmanin mukaan syntyvyyden lasku. Vuonna 2009 Tuusulassa syntyi 452 lasta ja vuonna 2020 enää 280. Samaan aikaan kuolleisuus kasvaa.

Seuraavaksi suurimman kantasuomalaisten muuttotappion koki Vihti ja sen jälkeen järjestyksessä Mäntsälä, Pornainen, Hyvinkää, Kirkkonummi, Nurmijärvi ja Kerava.

Järvenpää ja Sipoo poikkeavat muista kehyskunnista. Niiden väestönkasvusta viime vuosina vain viidennes on tullut ulkomaalaistaustaisista. Muissa kehyskunnissa tämä ryhmä on tuonut noin 75 prosenttia kasvusta.

Tilanne on siis kääntynyt samansuuntaiseksi kuin pääkaupunkiseudulla. Helsingin 33 120 hengen väestönkasvusta 22 510 oli tarkasteluvuosina vieraskielisiä. Espoossa 24 188 hengen kasvusta 17 002 oli vieraskielisiä. Vantaalla 22 972 hengen kasvusta 17 014 oli vieraskielisiä. Kauniaisissa vastaavat luvut olivat 440 ja 308.

"Kehyskunnat ovat monin mittarein Suomen kuntakärkeä. On iso yllätys, että kotimaisia kieliä puhuvien määrän lasku näkyy näin voimakkaana jopa Helsingin välittömässä läheisyydessä", Aro sanoo.

Ilman vieraskielisten tuomaa muuttovoittoa väestönkasvu olisi kehyskunnissa siis vuosina 2015-2019 jopa kääntynyt laskuun.

Aro pitää muuttotilastoista paljastuvaa ilmiötä "järisyttävänä".

"Kehyskunnissa ei ole edes tunnistettu, kuinka merkittävä osuus väestönkasvusta perustuu vieraskielisiin. Kehityskulku on jäänyt katveeseen, mutta nyt Vuoren tekemän tilastohavainnon ansiosta uusi ilmiö saa muodon", Aro sanoo.

Muuttoliikkeen uusi käänne näyttääkin tulevan yllätyksenä esimerkiksi Tuusulassa, Nurmijärvellä ja Kirkkonummella, joihin HS oli yhteydessä kysyäkseen kuntien näkemyksiä vieraskielisen väestön muutoista.

Kirkkonummelta HS:lle vastattiin, ettei vieraskielisten muuttoliike sinällään tule yllätyksenä. Tiedossa oli, että erityisesti viron- ja venäjänkielisten määrä on kasvanut. Sitä vastoin käsitystä kotimaankielisistä tarkasteluvuosina syntyneestä muuttotappiosta ja vieraskielisten muuttovoitosta ei ollut.

Turvapaikanhakijoista vuonna 2015 kertyneen runsaan määrän vuoksi Kirkkonummella toimi Evitskogin suuri vastaanottokeskus. Kunnassa ei kuitenkaan tiedetä tarkalleen, miten siellä majoittuneet ihmiset ovat sijoittuneet.

Nurmijärvelläkin vieraskielisten muutto on vielä niin uusi asia, ettei ilmiön tutkimiseen ole nähty tarvetta. Nurmijärven väkiluku kasvoi tarkasteluvuosina 1 420 hengellä, joista kaksi kolmesta oli vieraskielisiä. Muuttovoitto oli 691 henkeä, joista 826 vieraskielisiä ja kotimaankielisistä tuli muuttotappiota 135 henkeä.

"Uusi tieto puoltaa, että tätä pitäisi tutkia", sanoo erikoissuunnittelija Katriina Ahokas Nurmijärven kuntakehityspalveluista.

Vaikka ulkomaalaistaustaisia muuttaa kehyskuntiin yhä enemmän, heidän osuutensa kuntien väestöstä on vielä varsin pieni verrattuna pääkaupunkiseutuun: keskimäärin alle kymmenen prosenttia asukkaista.

Helsingissä, Vantaalla sekä tilastoissa yhdistetyissä Espoossa ja Kauniaisissa vieraskielisten osuus on keskimäärin runsaat 17 prosenttia.

Aro kutsuu muuttojen uutta muotoa "läikkymisilmiöksi". Hän tarkoittaa, että yhä useampi vieraskielinen on ensin asettunut pääkaupunkiseudulle mutta hakeutuukin sitten pienempiin ympäryskuntiin elämäntilanteen ja tulotason vuoksi.

"Tilanne muistuttaa kantaväestön muuttovirtoja edellisillä vuosikymmenillä", Aro sanoo.

Niin kävi Hütteillekin. Perheen äiti Veronika Hütt palaa autolla töistä Vantaan Tikkurilasta. Hän kertoo olevansa myyjänä asemakeskus Dixin S-marketissa. Kummallakin vanhemmista on oma autonsa, jolla kotiin pääsee parin minuutin matkan päässä hurisevaa Tuusulanväylää pitkin.

"Meille kummallekin myös oli Suomessa työpaikat. Muutimme tänne Ruotsista, koska sieltä oli Viroon ihan liian pitkä laivamatka", Veronika Hütt sanoo.

Alun perin Siim Hütt pääsi Suomessa töihin veljensä rakennusfirmaan.

Onko nyt siis kyse jonkinlaisesta uudesta Nurmijärvi-ilmiöstä? Se oli muuttoaalto 2000-luvun ensimmäisellä vuosikymmenellä, jossa etenkin lapsiperheitä siirtyi pääkaupunkiseudulta isompien asuinneliöiden perässä kehyskuntiin.

Ero on juuri kielissä: Tuolloin kehyskuntia kasvattivat pääosin kotimaisia kieliä puhuvat muuttajat, keskimäärin muuttovoitto oli 2 180 henkeä vuodessa. Sen sijaan vuosina 2015-2019 kotimaisia kieliä puhuvien tuoma muuttovoitto oli vain keskimäärin 185 henkeä vuodessa.

Vieraskielisten tuoma muuttovoitto kehyskuntiin oli Nurmijärvi-ilmiön aikaan 351 henkeä, kun viimeisellä tarkastelujaksolla se on kasvanut keskimäärin 1 225 henkeen vuodessa.

Toinen ero on uusien asukkaiden tulosuunta: kun aiemmin iso massa valui kehyskuntiin pääkaupunkiseudulta, nyt pikkukuntien muuttovoitosta valtaosa kertyykin ulkomailta muuttaneista.

Viiden viimeisen tarkastelussa olleen vuoden aikana kehyskunnat saivat vieraskielistä muuttovoittoa pääkaupunkiseudulta keskimäärin 376 asukasta vuodessa, muualta Suomesta 206 ja ulkomailta 644.

Asuntorakenne ei selitä käännöstä. Kehyskunnat ovat yhä varsin pientalovaltaisia. Vuoden 2019 lopussa pientalojen osuus oli suurin Pornaisissa, Mäntsälässä, Vihdissä, Nurmijärvellä, Tuusulassa, Sipoossa, Kirkkonummella ja Järvenpäässä.

Kerrostalovaltaisia olivat vain Kerava ja Hyvinkää.

Vuosina 2010-2019 valmistui enemmän kerrostaloja kuin pientaloja Hyvinkäälle, Järvenpäähän, Keravalle, Kirkkonummelle, Nurmijärvelle ja Sipooseen.

"Helsingin ja muun pääkaupunkiseudun asuntojen hinnat työntävät ihmisiä kehälle. Asuntojen hintaero on kasvanut rankasti 2010-luvulla", Vuori sanoo.

Miksi Järvenpää ja Sipoo ovat kantaväestön suosiossa? Aro vastaa vertaamalla Järvenpäätä Keravaan. Ne ovat radanvarren kuntia. Järvenpäässä pien- ja kerrostalojen suhde on tasainen. Keravalla taas kaksi kolmesta asunnosta on kerrostalossa.

Keravalla käytännössä kaikki väestönkasvu on viime vuosina tullut vieraskielisistä. Sipoo on taas luonteeltaan erilainen kuin Järvenpää ja Kerava. Sipoossa on monta keskusta sekä hajautunut yhdyskuntarakenne, ja se on vasta viime vuosina monipuolistanut asuntokantaansa.

"On hämmentävää, mitä tässä on taustalla. Onko kyse siitä, että ne koetaan erilaisina paikkoina, siis mainekuvasta", Aro kysyy.

Koska suurimmat kieliryhmät ovat Suomen naapurimaista, Virosta ja Venäjältä, kehyskuntiin muuttoa voi selittää samantapainen elämäntyyli. Vuori arvioi, että omakotitalomainen asuminen ja myös lähiöissä asuminen on luontevaa.

Osin kehyskuntiin voi vetää työpaikkojen laatu. Nurmijärveltä ja Tuusulasta on lyhyt matka Vantaalla Aviapoliksessa lentoaseman lähelle kasvanut työmaa-alue, jossa on paljon kuljetusalan ja varastoinnin töitä.

Myös rakentaminen on Vuoren mukaan seudulla kasvava toimiala.

"Nämä toimialat eivät vaadi korkeakoulutusta ja sopivat usein ulkomaalaistaustaisille", Vuori sanoo.

Kuten moni kehyskunnissa asuva, myös Hüttit haaveilevat omakotitalosta. Veronika Hütt kuvaa olevansa hyvinkin samankaltainen kuin moni suomalaisista. Uusien tuttavuuksien tullessa vastaan tekee mieli kuulostella, ollaanko samanmielisiä.

"Toiset virolaiset ovat alkaneet jutella puistossa, kun kuulevat, että puhun lapselle viroa. Viihdymme täällä hyvin emmekä ole koskaan asuneet metron tai juna-aseman lähellä", hän sanoo.

Oikaisu perjantaina 5. helmikuuta kello 9.00: Vieraskielisten asukkaiden osuus Helsingissä, Vantaalla ja tilastoissa yhdistetyissä Espoossa ja Kauniaisissa on keskimäärin runsaat 17 prosenttia, ei liki 25 prosenttia, kuten uutisessa aluksi kerrottiin.

# data[].attributes.attachment_link.title
Väestönkasvu | Nurmijärvi-ilmiö tyrehtyi, ja nyt Helsingin kehyskuntia kasvattavat vieraskieliset muuttajat - "Järisyttävä havainto", sanoo muuttoliiketutkija

# data[].attributes.attachment_link.description
Helsingin seudun kehyskuntien väestönkasvu on tehnyt täyskäännöksen sitten Nurmijärvi-ilmiön. Vain Järvenpäähän ja Sipooseen on viime vuosina muuttanut enemmän kantaväestöä kuin pois muuttaneita oli. Muuttovoitto kertyy nyt pääosin vieraskielisistä. Suomen suurimman kasvukeskuksen eli Helsingin seudun muuttoliikkeessä on tapahtunut historiallinen käänne. Pääkaupunkiseudun kehyskuntia kasvattavat nyt vieraskieliset muuttajat.

# data[].attributes.attachment_link.title
Home DNA testing sees rise in holidays to trace family roots

# data[].attributes.attachment_link.description
A family tree used to take years of painstaking research, but with the introduction of home kits for genetic testing, more people are learning about their origins - and the travel industry has taken notice.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
This holiday season, the Official Airline of Santa Claus would like to warmly welcome you onboard our Virtual Holiday Flights! Finnair is taking to the skies virtually, with eight special trips to Rovaniemi to meet Santa in Virtual Reality.

Finnair's VR flights start on December 25th and are available for €10 per person, with all profits going to UNICEF's fund to help children adversely impacted by the Covid-19 pandemic.

We recommend using a computer or a mobile phone. If you want to use a VR headset, you will need to use a headset that can open an internet browser. The best option is to use a VR headset where you can insert your mobile phone.

# data[].attributes.attachment_link.description
This holiday season, the Official Airline of Santa Claus would like to warmly welcome you onboard our Virtual Holiday Flights! Finnair is taking to the skies virtually, with eight special trips to Rovaniemi to meet Santa in Virtual Reality.

# data[].attributes.headline
Suomalainen teknologia skannaa ruuan kuntoa

# data[].attributes.subject
Suomalainen teknologia skannaa ruuan kuntoa

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Suomalaisyhtiön kannettava infrapunakamera on jo käytössä kasvitutkimuksessa. Sillä voidaan mitata tuotteen ravintosisältöä ja laatua.

Oululainen Jaakko Ollila kertoo ruokakaupassa asioidessaan hypistelevänsä varsinkin hedelmiä ja lihatuotepakkauksia saadakseen selville tuotteiden kunnon.

Niin meistä useimmat tekevät. Hyperspektrikameroiden yleistymisen myötä tällainen tarve vähenisi. Se taas parantaisi tuotteiden laatua ja hygieniaa.

Uudet ei-näkyvän valon eli infrapunan alueella tapahtuvan spektrikuvauksen menetelmät mahdollistavat ruuan ravintosisällön ja laadun määrittämisen aiempaa paremmin. Yllä olevalta videolta näet, kuinka laite toimii käytännössä.

Avokado on hyvä esimerkki aisteille haasteellisesta hedelmästä

Avokadon tuotanto ja kulutus ovat kasvaneet räjähdysmäisesti viime vuosikymmenen aikana.

Päällepäin suositun hedelmän kuntoa ei näe. Niinpä ainoa keino on tutkia sitä käsillään. Tämä on epähygieenistä ja vaurioittaa hedelmää. Kannettavalla infrapunakameralla avokadoyksilön kunnon voi selvittää lämimättä sitä käsillään.

Käytännössä kameralla voisi osoittaa tuotetta, ja laite lähettäisi mittaustiedot analysoitavaksi pilvipalveluun. Tuotteen kunnosta kertovat tulokset ilmestyisivät laitteeseen tai kännykkäsovellukseen.

Asian voi tietysti ajatella myös toisin päin. Kauppa voisi laittaa tarjolle vain syöntikelpoiset avokadot, jos niiden kunnon määrittely olisi sille helppoa.

Hyllylle ei ole kaupan kannalta järkevää laittaa tuotteita, jotka eivät kuluttajalle kelpaa. Ne voitaisiin hyödyntää jollain muulla tapaa.

Hyvä esimerkki ruokaskannerin merkityksestä allergikoille on kanan jatkeeksi lisättävä herneproteiini. Se on palkokasviallergikolle hengenvaarallista, ja spektrikameralla se voitaisiin havaita lihasta.

Samanlaista teknologiaa kehittävät muutkin

Maailman ensimmäisen kannettavan hyperspektikameran on kehittänyt oululainen Specim. Niitä on käytössä esimerkiksi Luonnonvarakeskuksella. Luke on käyttänyt spektrikameroita Oulussa kasvitutkimuksessa ja esimerkiksi viljan laadun tarkastuksessa.

Specimin kannettavan spektrikamera laskee ja antaa luokittelutuloksen paikan päällä parissa minuutissa. Seuraavia askeleita spektrikuvauksen alalla ovat kuluttajakäyttöiset ruokaskannerit ja älypuhelinsovellukset.

Pistemäiseen spektrikuvaukseen perustuvia kännykkäsovelluksia on jo olemassa. Kuluttajakäyttöön tehdyistä sovelluksista pisimmällä on israelilais-yhdysvaltalainen SCiO (siirryt toiseen palveluun) . Myös suomalainen Spectral Engines kehittää tämän tyyppistä teknologiaa. (siirryt toiseen palveluun)

Kännykän kaltaisiin mittalaitteisiin on yhdistetty pistemäistä mittaustekniikkaa, joka kertoo tuotteen rasvapitoisuuden ja sokeripitoisuuden.

Vastaavanlaista teknologiaa on kehitetty myös Saksassa. Saksalaisten ruokaskannerista on demo-laite. Tutkijat eivät kuitenkaan vielä tiedä, miltä myöhemmin myyntiin tuleva laite näyttää tai mitä se maksaa.

Lue myös: Saksalaistutkijat: Elintarvikkeiden tuoreuden voi nähdä kännykästä - taskukokoisen skannerin luvataan mittaavan niin tomaatit kuin jogurtitkin

Osa pistemäisistä teknologoista vaatii kosketuksen kohteeseen toimiakseen hyvin. Specimin kuvantava teknologia ei ole kosketuksessa kohteeseen.

Specimin sovellusjohtaja Katja Lefevre arvioi, että lähimmän viiden vuoden sisällä kuluttaja pääsee itse tekemään johtopäätöksensä ruuan turvallisuudesta ja laadusta kuvaan perustuvalla spektrikuvauksella.

Jaakko Ollila pääsi kuitenkin fiilistelemään oululaisessa kaupassa, miltä skannaaminen hypistelemisen sijaan tulee tuntumaan.

- Tämä on hyvin mielenkiintoinen ja käytännönläheinen sovellus varsinkin allergioita ja erityisherkkyyksiä omaavien ihmisten kannalta, sanoo Ollila.

Ruokaväärennökset paljastuvat nopeammin

Infrapunakameralla saadaan kiinni myös ruokaväärennökset. Niissä oikea tuote on korvattu osin tai kokonaan halvemmilla, heikommilla ja jopa terveydelle vaarallisilla raaka-aineilla. Joissakin tapauksissa väärennökset ovat jopa hengenvaarallisia. Maailman mittakaavassa ne ovat iso ongelma terveysmielessä.

Luonnonvarakeskuksen (Luke) erikoistutkija Anna-Liisa Välimaa sanoo, että spektrikamera on tärkeä tulevaisuuden työkalu ruokaväärennösten tutkinnassa.

Valotieteen sovellukset ovat vientiala

Suomessa infrapunalla mittaamiseen liittyvää tutkimusta ja tuotekehitystä ovat tehneet VTT, Tampereen teknillinen yliopisto ja Itä-Suomen yliopisto.

Varsinkin VTT:ssä tehdyn pitkäjänteisen Tekes-rahoitteisen työn tuloksena Suomi on maailman kärkimaa sekä pistemäisten spektrometrien että kuvaan perustuvan spektrometrin tutkimustyössä, kehityksessä ja valmistuksessa.

Spectral Enginesin ja Specimin edustama ei-näkyvää valoa tutkiva spektroskopia on fotoniikassa eli valotieteessä keskeinen tekijä.

Ala on kehittynyt paljon viime vuosina Oulussa ja muuallakin Suomessa. Teknologiasta on hyötyä teollisuudelle ja fotoniikan sovelluksia tarvitaan joka puolella maailmaa.

Oululaisen Specimin tuotannosta noin 97 prosenttia menee vientiin. Sama pätee useimpiin alan suomalaisiin yrityksiin. Niiden tuotanto on pysynyt Suomessa.

Spektrikuvaamisen nopeus on Välimaan mukaan merkittävä etu aikaisemmin ruokaväärennösten tutkinnassa käytössä olleisiin menetelmiin kuten molekulaariseen (dna) ja kemialliseen tutkimukseen.

Ruokaväärennösten takia vuosittain menetetään noin 40 miljardia dollaria ja kolmasosa kaikesta ruuasta menee kokonaan hukkaan, kertoo esimerkiksi hyvien ideoiden levittämiseen erikoistuneista TED- konferensseista tunnettu yhdysvaltalainen Abi Ramanan.

Moninkertaisesti palkittu Ramanan on koneoppimiseen ja hyperspektrikuvaukseen erikoistuneen ImpactVisionin toimitusjohtaja ja Specimin yhteistyökumppani. Specimin kannettava kamera merkitsee Ramananin mukaan perustavanlaatuista muutosta ruokaväärennösten tutkinnassa.

- Se mahdollistaa reaaliaikaisen mittauksen ja materiaalin sataprosenttisen tutkimisen. Aikaisemmin on voitu tutkia vain pientä osaa jostakin. Koneoppimiseen yhdistettynä me saamme noin satakertaisen määrän tietoa entiseen verrattuna, sanoo Ramanan.

Specimin sovellusasiantuntija, osaomistaja ja perustaja Esko Herrala on samoilla linjoilla nuorta kalifornialaispolvea edustavan Ramananin kanssa.

Hän korostaa, että kuluttajat haluavat tuotteiden olevan sitä, mitä sen luvataan olevan. Näinhän ei todellakaan aina ole.

Kanelista on löytynyt hiekkaa, maidosta melamiinia ja mozzarellajuustosta pesuainetta. Karitsanlihakaan ei saisi olla rottaa, minkkiä, kettua ja kemikaaleja, kuten on käynyt Kiinassa.

Brysselin kalaravintoloista vuonna 2015 kerätyistä 280 näytteestä vajaa kolmannes oli jotain muuta kuin sen väitettiin olevan.

- Kalan pitää olla sitä kalaa mitä sen luvataan olevan. Lihan ilmoitetun rasvapitoisuuden on pidettävä paikkansa. Hedelmien tulee olla tuoreita, eikä niissä saa olla myrkkyjä tai allergeeneja, sanoo Herrala.

Pienemiskehitys samanlaista kuin Nokian matkapuhelimissa

Käsikäyttöiset skannauskamerat yleistyvät Herralan mukaan tulevaisuudessa, kun sovellukset saadaan kännykkään ja hintataso kuluttajalle sopivaksi.

Teknologian kehityksessä ollaan nyt samassa pisteessä kuin matkapuhelinteollisuus Mobira Citymanin aikaan. Silloin puhelimet olivat vielä liian isoja kännyköiksi. Laitteiston pienenemiskehitys kuitenkin oli ja on nopeaa.

Tuore hallitusohjelma (siirryt toiseen palveluun) tähtää kulutetun ruoan ilmastojalanjäljen pienentämiseen sekä ymmärryksen lisäämiseen ruoantuotannosta. Tavoitteena on puolittaa ruokahävikki vuoteen 2030 mennessä.

Spektrikamerat ovat keskeisessä asemassa myös hävikin vähentämisessä ruokaketjun jokaisessa vaiheessa. Niiden avulla kiertotaloutta voidaan ratkaisevasti edistää viljelyn suunnittelusta, kasvatukseen, sadonkorjuuseen, kuljetukseen, kauppaan sekä ruokajätteiden lajitteluun ja kierrättämiseen.

- Ruuantuotantoketjun jokaiseen vaiheeseen voidaan tarjota spektrikuvausteknologian sovelluksia, sanoo Specimin sovellusjohtaja Katja Lefevre.

Kamerasta on hyötyä koko tuotantoketjussa

Suomessa on viimeisen viiden vuoden aikana huomattu tämän teknologian mahdollisuudet nimenomaan ruokatuotannossa.

Luken erikoistutkija Anna-Liisa Välimaa sanoo, että hyperspektrikamera edustaa kasvitutkimuksen kannalta merkittävää uutta teknologiaa.

- Sillä voidaan näytteen rakenteita rikkomatta tutkia nopeasti hyvin monia asioita, sanoo Välimaa.

Uudelle teknologialle on tarvetta

Eduskunnan tulevaisuusvaliokunnan viime vuotisen lausunnon mukaan maailmanlaajuisesti tärkeimpien viljelykasvien sadon on arvioitu jäävän tällä hetkellä noin 10-35 prosenttiin mahdollisesta

Kasvitaudit ja tuholaiset aiheuttavat miljardien eurojen satotappioita kaikkialla maailmassa.

Myös ilmastonmuutos lisää tuholaisten ja kasvitautien riskiä (Luke). (siirryt toiseen palveluun)

Kasvitautien ja tuholaisten aiheuttamat silmälle näkymättömien ensioireiden paljastaminen spektrikuvauksella mahdollistaa torjunnan aikaistamisen ja paremman kohdentamisen.

Spektrikameralla kasvin hyvinvointia ja kehitystä voidaan seurata koko sen elinkaaren ajan. Koko ketju hyötyy siitä.

Spektrikameran rooli alkaa jo peltoviljelyn ja kasvihuoneviljelyn suunnitteluvaiheessa. Lannoite- ja kasvinsuojeluaineiden käyttötarve voidaan mitata. Itävyys voidaan mitata. Maahan ei enää tarvitse laittaa muita kuin itäviä siemeniä.

Viljelijä itse hyötyy, koska prosessissa ei mitään mene hukkaan. Sato voidaan poimia juuri sopivasti, jotta se hyllyssä on parhaimmillaan ja kelpaa kuluttajalle.

Kuluttaja hyötyy, koska tuotannon hyötysuhteen paraneminen laskee myös asiakkaan maksamaa hintaa.

Miten sinä tarkistat ruokien tuoreuden kaupassa? Voit jakaa vinkkisi jutun keskusteluosiossa kello 22.00 saakka.
Lue seuraavaksi: Suomessa kehitettiin ratkaisu, joka mahdollistaa myös mustan muovin kierrättämisen - kotimaassa se ei kiinnosta

# data[].attributes.attachment_link.title
Ruoka ei aina ole sitä, mitä väitetään - suomalainen teknologia skannaa ruokien kuntoa jo nyt, ja tulevaisuudessa tiedon voi saada puhelimella

# data[].attributes.attachment_link.description
Suomalaisyhtiön kannettava infrapunakamera on jo käytössä kasvitutkimuksessa. Sillä voidaan mitata tuotteen ravintosisältöä ja laatua. Oululainen Jaakko Ollila kertoo ruokakaupassa asioidessaan hypistelevänsä varsinkin hedelmiä ja lihatuotepakkauksia saadakseen selville tuotteiden kunnon. Niin meistä useimmat tekevät. Hyperspektrikameroiden yleistymisen myötä tällainen tarve vähenisi. Se taas parantaisi tuotteiden laatua ja hygieniaa.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Watch our latest webinars with leading blockchain innovators

Learn how IBM clients and business partners are using blockchain to transform consumer confidence, food safety, sustainability and more. Then see how contemporary artists interpret their innovation in Blockp art y, our new webinar series.

Where data becomes the world's most essential ingredient

From boardrooms to kitchens around the world, there's unprecedented demand for a smarter, safer food supply. IBM Food Trust™ makes it possible, delivering transformative business results and unrivaled piece of mind.

Food Trust is the only network of its kind to connect participants across the food supply through a permissioned, permanent and shared record of food system data.

The result is a customizable suite of solutions that can increase food safety and freshness, unlock supply chain efficiencies, minimize waste, enhance your brand's reputation, and contribute directly to your bottom line.

Our award-winning design makes this detailed information clear, easy-to-work-with, and actionable: IBM Food Trust won the 2019 Spark Galleries Platinum Award for Digital Design.

"People want to know, quite rightly, where ingredients they give to their baby have come from. We wanted a product in which trust meant something."

- Chris Tyas, Global Head of Supply Chain, Nestlé

Food Trust is tailored to meet your needs

Across the ecosystem of food producers, suppliers, retailers and more, Food Trust is working with industry leaders to make blockchain innovation uniquely valuable and efficient across many segments of the food industry. Select your segment to see how.

Learn how Food Trust works and how much it can save you

Create the Food Trust you want

Need to rapidly trace the location and status of food products?
Increase efficiency, minimize waste, or prove sustainability and provenance with certificates?
Food Trust offers a family of scalable capabilities to fit your needs.

Learn how producers, suppliers, manufacturers, and retailers are creating a smarter, safer, more sustainable food system for us all.

Awards and honors for the IBM Food Trust community

The Food Trust community is being recognized around the world for protecting the food supply and human health, reducing waste, and adding transparency to the agricultural supply chain.

FAQ

Why blockchain?

Blockchain can help reach business goals around traceability, compliance, freshness and more by enabling a holistic ecosystem. A blockchain solution is not just about technology, it's about solving business problems that have been insolvable before due to the inability of the ecosystem to share information in a transparent, immutable and trusted manner. Unlike other systems of record, blockchain technology provides a trusted record of data.

What is blockchain?

Blockchain provides the foundation for a new generation of transactions that establishes trust and transparency, while streamlining business processes.

Some blockchain networks, such as Bitcoin, are open to all and anonymous. Anyone can join and see any transaction that happens on those networks. These networks typically require resource-intensive computations to help prevent fraudulent transactions.

Food Trust's blockchain solution, on the other hand, is permissioned so invited members know exactly with whom they are transacting, similar to what happens between business partners today. Participants also determine what data is seen by whom, thereby providing information on a need-to-know basis. Smart contracts also run on our blockchain, allowing business logic to help solve disputes, automatically execute contracts, and build trust.

What is Food Trust?

IBM Food Trust™, built on blockchain, benefits all network participants with a safer, smarter, and more sustainable food ecosystem. The digitization of transactions and data provides a more efficient way of working across the supply chain, including growers, processors, shippers, retailers, regulators, and consumers.

The solution provides authorized users with immediate access to actionable food supply chain data, from farm to store and ultimately the consumer. The complete history and current location of any individual food item, as well as accompanying information such as certifications, test data and temperature data, are readily available in seconds once uploaded onto the blockchain.

The software-as-a-service (SaaS) solution is working to ensure that trust enables, rather than hinders, the expanding food system. With capabilities for safer food, longer shelf lives, reduced waste, faster traceability, and better access to shared information, Food Trust can empower you to meet the new standard for transparency and trust.

How does Food Trust ensure that data entered by various parties can be usable in the solution?

Food Trust has been built leveraging both business and technology standards. To ensure maximum value and access to all participants, our solution leverages standards already implemented across the food industry (i.e., GS1) and open-source technology such as Hyperledger Fabric. Interoperability on both business and technology levels enable Food Trust participants to exchange information across the food ecosystem. We work with industry leaders (e.g., GFSI) to drive industry standards for sustainability, food safety, and quality assurance.

How secure is the solution?

Food Trust provides the highest level of commercially-available, tamper-resistant protection for food supply chain transaction data. Use of IBM Cloud offers unique protection from insider credential abuse, protection from malware and hardware encryption key protection.

Features include:

Always-on, high availability with seamless software and blockchain network updates

Hardened security stack with no privileged access, which blocks malware

24/7/365 Blockchain Support

Built-in blockchain monitoring for full network visibility

Powered by The Linux Foundation's Hyperledger Fabric

What data types are leveraged and what APIs are available for Food Trust?

Please visit our Developer Zone for further information on APIs and data types.

Who owns the data?

You upload, you own, you control.
Your data belongs to you. Data is owned by the registered company or organization that owns the data prior to it being uploaded to Food Trust. Users can set permissions that govern what data can be seen and by whom - determined solely by the owner of the data. Data uploaded by a third party is owned by the original owner.

How do I invite others to join?

All food ecosystem participants can join Food Trust, via tiered modules available to buy in Marketplace. You can connect to your partners and define what information is shared when you define your transactions. Food Trust provides users and stakeholders with real-time, instant access to business-critical information from which everyone benefits.

What value are the participants seeing from the solution?

Clients are now able to trace from store back to the farm in 2.2 seconds, where data is available. Additional business value and savings depend on company size, brand values and number and category of products implemented. Estimate the potential value you may have from the solution implementation by using the Food Trust Value Assessment Tool, which was built based on average savings that current participants are seeing.

What technology is required to use Food Trust?

Being a Software as a Service solution (SaaS), a browser and access to internet is needed to run the Food Trust applications.

Also there are APIs available for data upload and integration with your ERP system. Learn more:

What are the steps required for onboarding onto Food Trust?

Onboarding to Food Trust starts with:

assembling your team of food supply chain experts and data integration experts

identifying your facilities and products

defining your product scenarios

uploading data and setting up permissions

Looking for hands-on guidance? With Virtually-Guided Onboarding sessions, Experts will lead you through the entire process.

See Food Trust capabilities and buy

Build the Food Trust solution you want by selecting the capabilities you need. Have questions or need assistance? We're here to help.

# data[].attributes.attachment_link.title
IBM Food Trust - Blockchain for the world's food supply

# data[].attributes.attachment_link.description
IBM Food Trust uses blockchain technology to improve transparency, standardization and efficiency throughout the food supply chain.

# data[].attributes.headline
Kiinassa sakkoja, jos lautasta ei syö tyhjäksi

# data[].attributes.subject
Kiinassa sakkoja, jos lautasta ei syö tyhjäksi

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Kiinassa heitetään vuosittain hukkaan noin 35 miljardia kiloa ruokaa.

Kiinassa maan korkein lainsäädäntökomitea käsittelee parhaillaan lakialoitetta, jonka myötä yritykset tai ruoan tuhlaamista edistävät tahot voivat saada sakkoja, kertoo brittilehti The Guardian (siirryt toiseen palveluun) .

Ravintoloille voidaan määrätä rangaistuksia, jos ne "johtavat kuluttajaa harhaan", eli saavat asiakkaat tilaamaan liikaa ruokaa. Paikallisviranomaiset voivat antaa aiheesta varoituksen ravintoloille. Sakot voivat nousta jopa 10 000 juaniin eli noin 1 200 euroon.

Kyseessä on erittäin suuri summa. Joidenkin arvioiden mukaan kiinalainen palkansaaja tienaa keskimäärin 2 300 juania kuukaudessa, suurissa kaupungeissa keskiluokan tulot voivat kiriä liki 7 000 juaniin, kertoo Asia Times (siirryt toiseen palveluun) .

Laki antaisi ravintoloille myös mahdollisuuden laskuttaa asiakkailta ylimääräistä ruoantähteistä. Vielä ei tiedetä, kuinka suurista summista puhutaan.

Suositut ylensyömistä esittävät videoblogit kielletään

Samalla kielletään myös ylenmääräistä syömistä ja juomista näyttävät verkkostriimit. Niiden tuottajia kehotetaan "korjaamaan aiemmin tekemänsä virheet" jopa 100 000 juanin eli yli 12 500 euron arvoisten sakkojen uhalla, kirjoittaa Global Times -lehti (siirryt toiseen palveluun) .

Lehden mukaan syynä ovat suositut videoblogit, joissa juontajat esittävät olevansa kilpasyöjiä, tilaavat liikaa ruokaa ja joskus jopa oksentavat syömänsä ruoat.

Kymmeniä miljoonia tonneja ruokaa hukkaan vuosittain

Ruokahävikkiä syntyy vuosittain huimat 35 miljoonaa tonnia, arvioi Kiinan valtion televisiokanava CCTV (siirryt toiseen palveluun) . Tämä on arviolta 12 prosenttia Kiinassa vuodessa tuotetusta ruoasta.

Ruokahävikin suuruuden mittakaavan ymmärtää suhteuttamalla sen Kiinan väkilukuun (siirryt toiseen palveluun) , joka on noin 1,4 miljardia.

Hävikkiruokaa syntyy Kiinassa vuodessa liki 22 kiloa henkilöä kohden. Määrä on samaa luokkaa kuin mitä suomalaiset kotitaloudet keskimäärin tuottavat vuodessa per henkilö, käy ilmi Suomen luonnonvarakeskuksen tiedoista (siirryt toiseen palveluun) .

Kiinassa ravintoloiden ja ateriapalvelujen osuus hukkaan heitetystä ruoasta on suuri, noin 17-18 miljoonaa tonnia vuodessa. Tällä määrällä ruokkisi kiinalaismedian mukaan 30-50 miljoonaa ihmistä, kertoo uutistoimisto Reuters.

Kiinassa on kohteliasta tilata ruokaa enemmän kuin on tarpeen. Ateriat tarjoillaan yleisesti jaettaviksi, ja vieraanvaraisuuden nimissä tilataan usein enemmän annoksia kuin paikalla on ruokailijoita.

Kuluttajat pienentäisivät mieluummin annoskokoja

Kiinassa aihe on herättänyt keskustelua sosiaalisessa mediassa. Osa pitää kummallisena ajatusta siitä, että voittoa tavoitteleva yritys, ravintola, joutuisi rankaisemaan asiakkaitaan.

Nettikansa sääntelisi annoskokoja sakkojen antamisen sijaan. Esiin on noussut myös huoli siitä, että osa ravintoloista myy lain myötä pienempiä annoksia suuremmalla hinnalla.

- Kiinnitän huomiota annoskokoon ja pakkaan tähteet mukaani. Joskus ruoka ei vain ole syömäkelpoista, toivon että tämä otetaan huomioon lainsäädännössä, sanoi eräs nettikeskustelija The Guardianin mukaan.

Puntareita ravintoloissa, stipendit kortilla

Laki on osa Kiinan presidentin Xi Jinpingin jätteitä vastaan julistamaa sotaa.

- Ruoan haaskaus on häpeällistä ja säästäväisyys kunniakasta, Xi sanoi puheessaan elokuussa.

Presidentti puhui kansalle sen jälkeen kun viikkoja kestäneet tulvat hukuttivat viljasatoja ja ruokien hinnat alkoivat nousta.

Presidentti Xi aloitti tuolloin kampanjan, jota kutsutaan tyhjän lautasen operaatioksi.

Sen varjolla eräs koulu on jo ilmoittanut, että se estää oppilaita hakemasta stipendejä, jos heidän ruoantähteidensä määrä ylittää tietyn rajan. Toisaalla erään ravintolan sisäänkäynnillä asiakkaat joutuvat punnitsemaan itsensä. Tarkoituksena on ilmeisesti välttää liikatilauksia, kirjoittaa The New York Times (siirryt toiseen palveluun) .

Kiinan ruokaturva nojaa vahvasti tuontiin varsinkin silloin, kun luonnonkatastrofit kuten tulvat rokottavat kotimaista tuotantoa.

Arviolta 20-30 prosenttia Kiinan viljasta tuodaan muista maista. Nyt vienti on takkuillut koronakriisin takia. Global Times -lehdessä vakuutellaan, että Kiinan ruokaturva ei silti ole uhattuna.

Ruokaturvallisuus on Kiinalle hyvin tärkeä asia. Vielä reilut 60 vuotta sitten Kiinassa nähtiin nälkää. Puhemies Mao Zedongin vimmaiset pyrkimykset ponnistaa Kiina kertarysäyksellä teollistuneeksi kommunistiseksi yhteiskunnaksi aiheuttivat valtavan taloudellisen ja inhimillisen katastrofin. Joidenkin arvioiden mukaan Suuri harppaus eteenpäin -kampanjan takia kuoli 30 miljoonaa ihmistä.

Lue myös:
Kirjeenvaihtajalta: Kiina satsaa nyt kotimaisen kulutuksen kasvuun eikä halua enää olla pelkkä halpatuotantomaa Onko koronan yksi seuraus uusi ruoan hintapiikki? Viimeksi "hiljainen tsunami" vei leivän köyhiltä ja tuntui myös suomalaisten kukkarossa Kiinan suurimmalla kaatopaikalla roskavuori kohoaa jo 150 metriin, eikä enempää mahdu - kaatopaikka täyttyi 25 vuotta etuajassa

# data[].attributes.attachment_link.title
Lautanen tyhjäksi tai sakkoja - Kiina kaavailee ruokahävikin vastaista lakia

# data[].attributes.attachment_link.description
Kiinassa heitetään vuosittain hukkaan noin 35 miljardia kiloa ruokaa. Kiinassa maan korkein lainsäädäntökomitea käsittelee parhaillaan lakialoitetta, jonka myötä yritykset tai ruoan tuhlaamista edistävät tahot voivat saada sakkoja, kertoo brittilehti The Guardian (siirryt toiseen palveluun) . Ravintoloille voidaan määrätä rangaistuksia, jos ne "johtavat kuluttajaa harhaan", eli saavat asiakkaat tilaamaan liikaa ruokaa.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
More than a century ago, dairy farmers sounded the alarm on margarine, insisting that it wasn't really butter, and it therefore needed to be classified differently. Today, the Food and Drug Administration is hosting a public meeting on lab-grown meat, including the question of whether it should be called "meat."

Lab-grown meat is getting all the attention, but it's far from the only product that will run into these labeling questions. Many researchers in the field of synthetic biology are using technology to create flavors and fragrances that wouldn't occur naturally, according to Christina Agapakis, a biologist who is the creative director at Ginkgo Bioworks. Gingko, a Boston-based synthetic biology company, doesn't engineer lab-grown meat directly, but its scientists genetically engineer microbes to make perfume and food. The Verge spoke to Agapakis about the state of cultured meat, the link between synthetic biology and sustainability, and the future of food.
This interview has been lightly edited for clarity. It seems like this discussion about labeling synthetic foods is going to have repercussions beyond lab-grown meat. What are some of the parallels that you see in the field of synthetic biology as a whole?
There's certainly a greater debate than just the one around meat. For example, genetically engineered microbes: are those natural or artificial? On the regulatory side, they are labeled as "natural" because they come from plants, but there's certainly this ambiguity around it. Even though something produced from a genetically engineered microbe might be biological, it doesn't feel like what most people think of as "natural." The debate is ongoing, and it fits into an even bigger one going back 100 years about whether margarine is real butter.

The thing is, the consumer cares about how things are made. There's a reason to make things using synthetic biology. For a lot of products, you can make things in a way that's more sustainable or ethically sourced than usual.

There is no silver bullet
Can you give me an example of how synthetic biology makes something more sustainable?
For example, if you wanted to make enough natural rose fragrance to go into laundry detergent, you'd need more land than exists on Earth to grow the roses. So there is a sense that if you can make some of these compounds and fermentation, it lowers the environmental and land cost for growing these specialty ingredients. And you can have access to things that are now limited because they are endangered, like sandalwood for high-end perfumes.

So we want people to know that something is being created more sustainability. At Gingko at least, we are advocates for GMO labeling and for specific labeling of all these ingredients.
GMO labeling has been controversial, right? Because of the fear that people will misunderstand it and not buy it?
Right, but I don't think that's actually borne out in the research. There was a paper recently about how labeling GMOs makes people more less opposed. I think it limits some of that fear. You know, "If you're hiding it from me, it must be bad." Other studies suggest it doesn't impact sales either.

And when it comes to cultured meat, the whole point of it is to say that it's cultured meat, right? Show people how it's made and how traditional meat is made, too. That said, right now, cultured meat is a speculative conversation, and a lot of the labeling discussion is premature compared to what the technology is.
There's a lot of talk, but it's not on the market yet.
I don't think cultured meat is approaching the kind of costs that you'd need to put something on the market and compete against real meat. It's expensive to make. It's still multiplying tissue and building it up piece by piece.

There are technical complications, too. If you're making a steak to get the right texture, the muscle must have "exercised," in a sense. You can't just grow it in a dish because that wouldn't have the right texture. So people aren't talking about steaks yet. What you can make is limited.

A lot of the cost is just labor cost. And then the cost of the serum and the materials to grow it are not insignificant. Serum is the irony of in vitro meat today, right? I don't see a solution that doesn't use serum, and that serum comes from slaughtered cows, so it's still a byproduct of the meat industry. It's just further downstream.
In general, what are the big issues with scaling these sorts of projects?
Each individual project will have its own unique technical challenges. One of the biggest issues of scale is thinking about competition with what it's trying to replace. Think about biofuels. They've had this incredible challenge because the cost of oil is so low. And likewise, cultured meat is going to have an incredible challenge. Meat is cheap. It's a commodity, and it's really hard to compete with commodities. And, of course, the meat industry has a lot of lobbyists. It'll be interesting to see what happens.

With synthetic biology and the future of food, there's no silver bullet. There's no sure thing. There's nothing inevitable. They're going to evolve and grow and change, and how that happens is going to play out over the course of the debate. I hope we do get to a point where we see that transparency with synthetic foods, like "Let me tell you everything about how we make meat, both in the lab and in the slaughterhouses, too."

# data[].attributes.attachment_link.title
How synthetic biology will - and maybe won't - change the future of food

# data[].attributes.attachment_link.description
More than a century ago, dairy farmers sounded the alarm on margarine, insisting that it wasn't really butter, and it therefore needed to be classified differently. Today, the Food and Drug Administration is hosting a public meeting on lab-grown meat, including the question of whether it should be called "meat."

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
"Lääkärikunta näkee uhan niin suureksi, että nopeat yhteiskunnalliset muutokset ovat välttämättömiä", lääkärijärjestöt toteavat vetoomuksessaan päättäjille.

Lääkärit vetoavat päättäjiin ilmasto- ja kestävyystoimien vauhdittamiseksi. Ilmastokriisi on merkittävä terveysuhka niin maailmanlaajuisesti kuin Suomessakin. Siksi lääkärijärjestöt julistivat Suomeen ilmastohätätilan.

"Maapallomme ekokriisi uhkaa suoraan ihmisen terveyttä. Lääkärikunta näkee uhan niin suureksi, että nopeat yhteiskunnalliset muutokset ovat välttämättömiä. Tieteellinen näyttö ongelmien laajuudesta on riittävää, ja tehokkaita keinoja tilanteen korjaamiseen on jo olemassa. Tutkimuksen avulla tulee jatkuvasti kehittää vaikuttavampia keinoja. Vaadimme päättäjiltä aktiivisia toimia ilmastonmuutoksen pysäyttämiseksi", suomalaiset lääkärijärjestöt toteavat torstaina julkistamassaan vetoomuksessa.

Ilmastonmuutos on 2000-luvun vakavin uhka ihmisten terveydelle ja ilmastonmuutoksen terveysvaikutukset näkyvät jo Suomessakin, lääkärijärjestöt muistuttavat.

Vektorivälitteiset taudit, helleaaltojen terveyshaitat ja liukastumiset ovat lisääntyneet. Luonnon ja ihmisen välisen suhteen vaurioitumisen uskotaan lisäävän myös pandemioiden riskiä.

"Vetoamme lääkäreinä valtakunnan päättäjiin ilmaston lämpenemisen pysäyttämiseksi alle kahteen asteeseen ja hiilineutraaliuden saavuttamiseksi vuoteen 2030 mennessä. Pyydämme, että teette kaikki ne vaikeat ja epämieluisat päätökset, joita tarvitaan siirryttäessä kohti kestävää yhteiskuntaa", lääkärijärjestöt vetoavat.

Ilmastonmuutos voimistaa äärimmäisiä sääilmiöitä, kuten helleaaltoja, kuivuuskausia, rankkasateita ja tulvia. Ilmaston lämpeneminen vaikuttaa myös eläin- ja kasvilajien levinneisyyteen niin, että eteläiset lajit valtaavat yhä enemmän elintilaa.

Lämpeneminen ja sademäärän lisääntyminen vaikuttavat myös tauteja tartuttavien eläinten, muun muassa hyönteisten ja puutiaisten, levinneisyyteen ja taudinaiheuttajien siirtymisen tehokkuuteen.

Suomessa esimerkiksi helteestä aiheutuvat terveyshaitat, vesiepidemiat, eläinvälitteiset infektiosairaudet, liukastumistapaturmat ja rakennusten kosteusvauriot uhkaavat lisääntyä, toteaa myös Suomen ilmastopaneeli raportissaan.

Lue myös: Ilmastonmuutos lisää terveysriskejä: Suomessa uhkaavat hellekuolemat, eläinvälitteiset taudit ja pimeyden lisääntymisestä johtuva masennus

Lisäksi ilmastonmuutoksella on lukuisia muita suoria ja epäsuoria vaikutuksia terveyteen ja hyvinvointiin. Mahdollisia terveyshaittoja ovat esimerkiksi allergiaoireiden ja mielenterveysongelmien lisääntyminen, uudet allergisoivat lajit, kaukokulkeutuneet metsäpalojen savut ja ruokamyrkytysten yleistyminen.

Lääkärijärjestöt korostavat kannanotossaan, että tehokkaita keinoja kestävyyskriisin ratkaisemiseen on olemassa. Nämä keinot pitää ottaa käyttöön ja päättäjien tulee tehdä kaikki päätökset, jotka turvaavat kestävän tulevaisuuden ja ihmisten terveyden, lääkärit linjaavat.

Keinovalikoima sisältää tutkimuksen, lainsäädännön, verotuksen ja suositukset, joiden avulla ylikulutuksesta siirrytään kestävään, terveyttä ja hyvinvointia suojelevaan yhteiskuntaan.

Lääkärijärjestöjen ilmastohätätilajulistuksen suojelijana toimii arkkiatri Risto Pelkonen. "Kaikki me olemme yhtä. Ulkopuolisia ei ole. Jokainen on vastuussa elinympäristöstään. Maasta, vedestä ja ilmasta. Itsestä ja toisista. Kukin omien voimiensa mukaan. Mitä enemmän valtaa, sitä suurempi vastuu", Pelkonen sanoo tiedotteessa.

Terveydenhuolto on sekä osa ongelmaa että sen ratkaisua, todetaan kannanotossa: "Vetoamme myös terveydenhuollon ammattilaisiin ja organisaatioiden päättäjiin aktiivisen kestävyystyön käynnistämiseksi. Esitämme, että jokaisessa terveydenhuollon yksikössä otetaan ekologinen kestävyys osaksi käytännön toimintaa."

Luonnonvarojen kestämätön käyttö, ilmastokriisi ja luonnon monimuotoisuuden romahtaminen ovat merkittäviä terveysuhkia ja vaikuttavat ihmislajin tulevaisuuteen. Ilman hyvinvoivaa maapalloa meillä ja tulevilla sukupolvilla ei ole mahdollisuutta elää hyvää ja turvallista elämää, lääkärit korostavat.

Maailmanlaajuinen ympäristökriisi vaikuttaa jo nyt merkittävästi ihmisten terveyteen eri puolilla maailmaa. Ilmastonmuutos ja luonnon monimuotoisuuden väheneminen lisäävät myös uusien pandemioiden riskiä.

Kansainvälinen luontopaneeli IPBES julkaisi syksyllä vakavan varoituksen pandemioiden ja luonnon monimuotoisuuden yhteydestä. Paneelin mukaan virusten aiheuttamat pandemiat toistuvat tulevaisuudessa useammin, aiheuttavat enemmän taloudellista vahinkoa ja tappavat enemmän ihmisiä kuin koronavirus, jos laajoja kansainvälisiä toimia monimuotoisuuden lisäämiseksi ei toteuteta.

IPBES:n raportin mukaan taustalla olevia riskitekijöitä ovat villieläinkauppa sekä maankäytön muutokset ja metsäkato, jotka pirstovat elinympäristöjä. Ne lisäävät ihmisten ja eläinten välisiä kontakteja ja samalla eläinvälitteisten tautien leviämistä.

Lue myös: Luonnon köyhtyminen ja villieläinkauppa kiihdyttävät maailmanlaajuista tautiriskiä, varoittaa kansainvälinen luontopaneeli

Ilmaston lämpenemisestä johtuva kuivuuden lisääntyminen ja merenpinnan nousu kaventavat ihmisten elinalueita ja johtavat ilmastopakolaisuuteen.

Lääkärit haluavat olla osa ratkaisua, sillä "ympäristökriisi on monitahoinen, viheliäinen ongelma, jossa olemme yhtä aikaa sekä kärsijöinä että aiheuttajina".

Hyvinvointiyhteiskuntamme on rakennettu uusiutumattomia luonnonvaroja vapaasti hyödyntämällä, mutta elintasomme ylläpito ei jatkossa ole mahdollista ylikulutuksen avulla, lääkärijärjestöt korostavat.

Koronapandemian ratkaisuja tulee lääkäreiden mielestä vauhdittaa. "Nyt tarvitaan päätöksiä ja tekoja, joilla ohjataan koko yhteiskunta kestävään toimintaan. Meillä ja lapsillamme on vain yksi maapallo. Terveytemme ja elämämme on sen hyvinvoinnista riippuvainen", vetoomuksessa painotetaan.

Lääkärijärjestöjen ilmastohätätilajulistuksen ovat allekirjoittaneet Suomen lääkäriliitto, Suomen hammaslääkäriliitto, Suomalainen lääkäriseura Duodecim, Suomen hammaslääkäriseura Apollonia, Lääkärin sosiaalinen vastuu, Finska läkaresällskapet, Suomen yleislääkärit GPF, Suomen erikoislääkäriyhdistys SELY, Nuorten lääkärien yhdistys, Nuorten hammaslääkärien yhdistys ja Elokapina lääkärit.

Maailman lääkäriliitto WMA julisti ilmastohätätilan jo vuonna 2019.

# data[].attributes.attachment_link.title
Ilmasto | Lääkärit julistivat ilmastohätätilan: Ilmastokriisi on terveyskriisi, joka uhkaa myös suomalaisten terveyttä

# data[].attributes.attachment_link.description
"Lääkärikunta näkee uhan niin suureksi, että nopeat yhteiskunnalliset muutokset ovat välttämättömiä", lääkärijärjestöt toteavat vetoomuksessaan päättäjille. Lääkärit vetoavat päättäjiin ilmasto- ja kestävyystoimien vauhdittamiseksi. Ilmastokriisi on merkittävä terveysuhka niin maailmanlaajuisesti kuin Suomessakin. Siksi lääkärijärjestöt julistivat Suomeen ilmastohätätilan. "Maapallomme ekokriisi uhkaa suoraan ihmisen terveyttä. Lääkärikunta näkee uhan niin suureksi, että nopeat yhteiskunnalliset muutokset ovat välttämättömiä.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Talk Overview

Antibiotic resistance is a growing problem worldwide. To address this problem, Dr. Eriko Takano and her colleagues are generating methods for the development of new antibiotics using a synthetic biology approach. By performing genome analysis on many microbes, they can identify genes encoding novel biosynthesis pathways that may produce antibiotics. These gene clusters can be transferred to pre-engineered bacterial hosts to optimize the development of new antibiotics. Takano's lab has developed software systems to search for gene clusters, as well as to model, analyze, optimize and debug antibiotic production.

Speaker Bio

Eriko Takano is a Professor at the University of Manchester, where she is Co-Director of the Manchester Synthetic Biology Research Centre SYNBIOCHEM. Takano studied pharmacy at Kitasato University in Tokyo before moving to the UK where she receiving her PhD in the School of Biological Sciences at the University of East Anglia and the John Innes... Continue Reading

# data[].attributes.attachment_link.title
Synthetic Biology for the Development of New Antibiotics

# data[].attributes.attachment_link.description
Antibiotic resistance is a growing problem worldwide. To address this problem, Dr. Eriko Takano and her colleagues are generating methods for the development of new antibiotics using a synthetic biology approach. By performing genome analysis on many microbes, they can identify genes encoding novel biosynthesis pathways that may produce antibiotics.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Ensimmäisen masennukseen tarkoitetun reseptipelin tulo markkinoille ei ole enää kaukana.

Masennusta sairastaville tarkoitetusta toimintavideopelistä on saatu lupaavia tuloksia. Aalto-yliopiston tutkijaryhmä on kehittämässä viihdepeliltä näyttävää peliä, jonka toiminnallisuuksien pitäisi saada aikaan terapeuttinen vaikutus pelaajassaan.

Tutkimusryhmän vetäjä, professori Matias Palva sanoo uuden pelin mahdollisuuksien näyttävän juuri nyt lupaavilta.

"Pelistä on kehitetty neljän vuoden aikana eri versioita, ja nyt käynnistymässä on hanke, jossa uusinta versiota testataan kontrolloidussa potilaskokeessa."

Pelin edellistä versiota on jo testattu Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiirin, Helsingin yliopiston ja Mielenterveystalon yhteisessä kliinisessä tutkimuksessa. Kokeeseen osallistuneet pelasivat tietokonepeliä kahdeksan viikon ajan noin puoli tuntia päivässä.

Aktiivisten pelaajien masennusoireet helpottivat ja kognitiivinen toimintakyky parani. Muutos oli vähäisempi kuin tavanomaisilla hoitokeinoilla, kuten lääkkeillä ja psykoterapialla.

Peli ei ole Palvan mukaan mikään taikatemppu masennukseen, eikä se välttämättä riitä ainoaksi hoitokeinoksi tai vaikeaan masennukseen.

"Kokeissa tosin saatiin hyviä tuloksia myös niiltä, joille peli oli ainoa hoitokeino."

Peli toimii esimerkiksi kognitiivisten taitojen harjoittelun tukena terapiakertojen välissä. Se vaatii käyttäjältään tietyt tekniset valmiudet, mikä voi rajata ulkopuolelle esimerkiksi vanhuksia.

Pelin kehittäminen sai alkunsa näöntutkimuksesta. Potilaiden näön tarkkuus parani tietokoneella toteutetulla harjoitusjärjestelmällä.

"Havaitsimme, että tietokonepeleillä pystytään parantamaan aivosairauksia, joiden kuviteltiin olevan pysyviä ja parantumattomia", Palva taustoittaa.

Aivotutkimuksessa on aiemmin havaittu, että masentuneen ihmisen aivoverkostojen toiminta on häiriintynyt. Peli aktivoi potilaan aivoja tavoitellen esimerkiksi aktiivisuuden tai aloitekyvyn kohentamista.

Pelin yksityiskohtaisesta sisällöstä Palva ei voi kertoa. Myös kansainväliset kilpailijat kehittelevät parhaillaan terapeuttisia pelejä.

"Liiketoiminta-ala on vasta syntymässä, ja hyötylupaus on valtava", Palva sanoo.

Toistaiseksi ensimmäinen ja ainoa lääkinnälliseksi välineeksi hyväksytty videopeli maailmassa on aktiivisuuden ja tarkkaavaisuuden häiriön (ADHD) hoitoon kehitetty EndeavorRx.

Akili Interactiven kehittämä iPhone- ja iPad-peli on suunnattu 8-12-vuotiaille, ja sen saa vain reseptiä vastaan. Peli sai Yhdysvaltain elintarvike- ja lääkevirasto FDA:n hyväksynnän viime kesänä. Viraston mukaan on viitteitä, että peli auttaa keskittymistä. Pelissä edetään esteratojen halki ja kerätään energiaa.

"Ensimmäinen reseptivideopeli oli merkittävä askel. Se lisää myös sijoittajien uskoa reseptipelien kehittämiseen", toteaa Palva.

Business Finland myönsi vastikään Palvan tutkimusryhmälle rahoitusta pelin kehitystyöhön ja kaupallistamisen tutkimukseen. Lisäksi Teknologiateollisuuden 100-vuotissäätiö sekä Jane ja Aatos Erkon säätiö ovat myöntäneet rahoitusta peliin liittyvään aivotutkimukseen.

Masennus on globaalisti merkittävä toimintakyvyn alentaja ja työkyvyttömyyden syy, ja pandemian on arvioitu lisäävän masennusta maailmanlaajuisesti. Esimerkiksi Britanniassa koronaviruksen arvioidaan kaksinkertaistaneen masennuksesta kärsivien määrän.

Masennuksen hoito on mullistunut monella tapaa viime vuosina. Masennuslääkkeiden ja psykoterapian rinnalle on nousemassa esimerkiksi hoitotapa, jossa aivoja stimuloidaan heikon sähkövirran avulla.

Masennuksen keskeiset oireet ovat alakuloinen tai surullinen mieliala, joka kestää katkeamatta vähintään kaksi viikkoa. Toinen oire on toimintatarmon ja aloitekyvyn heikkeneminen: Ihminen ei jaksa tehdä mitään eikä kiinnostua mistään. Kolmas oire on kyvyttömyys tuntea mielihyvää tai nautintoa.

Masennuksesta kärsii 200 000-300 000 suomalaista vuosittain.

# data[].attributes.attachment_link.title
Mielenterveys | Masennuksen hoitoon Aalto-yliopistossa kehitetty videopeli toi lupaavia tuloksia: "Kokeissa saatiin hyviä tuloksia myös niiltä, joille peli oli ainoa hoitokeino"

# data[].attributes.attachment_link.description
Ensimmäisen masennukseen tarkoitetun reseptipelin tulo markkinoille ei ole enää kaukana. Masennusta sairastaville tarkoitetusta toimintavideopelistä on saatu lupaavia tuloksia. Aalto-yliopiston tutkijaryhmä on kehittämässä viihdepeliltä näyttävää peliä, jonka toiminnallisuuksien pitäisi saada aikaan terapeuttinen vaikutus pelaajassaan. Tutkimusryhmän vetäjä, professori Matias Palva sanoo uuden pelin mahdollisuuksien näyttävän juuri nyt lupaavilta.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Datatieteen opiskelija Onni Aarne kokoontuu suunnittelemaan uraansa toisten opiskelijoiden kanssa. Tavoitteena on parantaa maailmaa. He kuuluvat tehokkaan hyväntekeväisyyden liikkeeseen.

Mietitään hetki halkiomatoa.

Halkiomadot ovat suolistoloisia, joiden aiheuttamia tauteja kutsutaan skistosomiaaseiksi. Maailman terveysjärjestön mukaan ne ovat ihmisellä pahimpia loistauteja malarian jälkeen.

Halkiomadot ovat valtava ongelma etenkin trooppisilla seuduilla. Ne aiheuttavat vatsakipuja, ripulia, verenvuotoa sekä maksa- ja munuaisvaurioita ja johtavat pahimmillaan kuolemaan. Niistä kärsivät vuosittain sadat miljoonat ihmiset, vaikka niitä voi torjua helposti ja edullisesti matolääkkeillä.

# data[].attributes.attachment_link.title
Raha | "Nörttien anteliaisuus" leviää maailmalla, ja Onni Aarne, 22, toivoo liikkeen vielä ratkaisevan maailman suuret ongelmat - Näin periaate toimii

# data[].attributes.attachment_link.description
Datatieteen opiskelija Onni Aarne kokoontuu suunnittelemaan uraansa toisten opiskelijoiden kanssa. Tavoitteena on parantaa maailmaa. He kuuluvat tehokkaan hyväntekeväisyyden liikkeeseen. Mietitään hetki halkiomatoa. Halkiomadot ovat suolistoloisia, joiden aiheuttamia tauteja kutsutaan skistosomiaaseiksi. Maailman terveysjärjestön mukaan ne ovat ihmisellä pahimpia loistauteja malarian jälkeen. Halkiomadot ovat valtava ongelma etenkin trooppisilla seuduilla.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Wishing on a star is one of the most magical rites of childhood:

"Star light, star bright,
The first star I see tonight-
I wish I may, I wish I might,
Have the wish I wish tonight."

But for one little Canadian boy named Sam, that simple activity was beyond his reach. That's because 8-year-old Sam couldn't see the stars.

Sam suffers from the rare disorder retinitis pigmentosa, a form of progressive blindness caused by genetic retinal degeneration that results from mutations in the RPE65 gene.

"You lose perception of light," Dr. Elise Heon, of Sick Kids Hospital, explained to CTV News. "You end up in darkness and [it's] slowly progressive, it's relentless, your visual field shrinks and shrinks and shrinks and shrinks."

Sam's sight was extremely limited, especially at night. Images most people take for granted-the stars, an airplane streaking across the sky, or even our own shoes-were beyond the scope of his vision. Until recently, there was no effective treatment for his condition.

RELATED: Scientists Use New 'Holy Grail' Gene Therapy to Heal Damage Caused By Heart Attacks and it Could Save Millions

Now, however, thanks to a new form of gene therapy, many patients, including Sam, are seeing huge improvements in their eyesight. The science behind the protocol is impressive.

After being modified with a healthy copy of the gene, an inactivated virus is injected directly into the retina. (Each eye is injected only once.) The healthy gene then goes to work, enabling cells to produce a protein that converts light into electrical signals, which in turn, facilitates improved vision and prevents further progression of the disease.

The targeted gene therapy protocol, developed in the U.S., was recently green-lit for use in Canada, but with Sam's sight failing, he and his mom, Sarah Banon, traveled to America last year to get him treatment.

Within a week's time, Banon began to notice progress and says Sam's condition has continued to improve over the course of the year since he underwent the procedure.

For the thousands of Canadians at risk of blindness, eight-year-old Sam is a beacon of hope.@CTV_AvisFavaro has the exclusive details on the first Canadian to be treated with gene replacement therapy for a rare form of blindness.

Full story: https://t.co/labGkLOCCM pic.twitter.com/0Ydjc6velV
- CTV National News (@CTVNationalNews) October 15, 2020

She reports her son has gained incredible confidence. He dresses without help. He's able to see, even when it's dark, and he no longer requires lights on when it's cloudy outside.

MORE: In 'World First,' Gene Therapy Trial Restores Vision in Patients With Genetic Form of Blindness

"Now he is able to function as a normal child," she told CTV. "This is a story of hope... A child told 'it is what it is,' and now, when he looks up at night, he can see stars."

And when Sam wishes on those stars, he'll know in his heart that sometimes, wishes really can come true.
Cure Your Friends Of Negativity By Sharing The Good News To Social Media...

# data[].attributes.attachment_link.title
8-Year-old Sees Stars for the First Time After His Blindness is Treated With Gene Therapy

# data[].attributes.attachment_link.description
Wishing on a star is one of the most magical rites of childhood: "Star light, star bright, The first star I see tonight- I wish I may, I wish I might, Have the wish I wish tonight." But for one little Canadian boy named Sam, that simple activity was beyond his reach.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Sekasin-chattiin tuli viime vuonna 170 000 yhteydenottoa ja vain joka viidenteen pystyttiin vastaamaan.

Pahinta on olla ahdistuneena yksin kotona ja yrittää saada apua. 26-vuotiaalla Sofia Varjolahdella ja 23-vuotiaalla Janette Heinällä on molemmilla siitä kokemusta.

Varjolahden seitsemän vuotta kestäneet avunhuudot otettiin lopulta vakavasti ja media-assistentiksi valmistunut nuori pääsi kuntouttavaan toimintaan Sopimusvuori ry:n nuorten Verstaalle.

Varjolahti koki, että hänen täytyi sitä ennen osata hyvin tarkasti ja nopeasti sanoittaa se, mitä ja millaista apua tarvitsee, koska muuten häntä ei ohjattu minnekään.

- Kaiken pitäisi olla siinä kymmenessä minuutissa hoidettu ja jos et pysty sitä siinä selittämään niin se oli sitten siinä.

Lopulta kävi tuuri ja vastaan tuli oikea ihminen TE-toimistossa ja Varjolahti ohjattiin Verstaalle.

Janette Heinä puolestaan pääsi Verstaalle Kelan tukeman kuntouttavan Nuppu-kurssin kautta. Sieltä hän sai yhteyden etsivään nuorisotyöhön.

- Ne etsivät kertoivat mulle, että mihin mun kannattaa soittaa ja mitä mun kannattaa kysyä ja sen semmosta. Se selkeästi auttoi ja pääsin tänne.

Verstaalla nuorten päiviin tulee rakenne. Erilaisten työpajojen lisäksi tehdään ruokaa ja puhutaan. Se on monelle uutta ja erityisen tarpeellista.

- Tuntuu hyvältä kun kertoo jostain ja joku sanoo, että hänellä on ihan sama ja huomaa, ettei ole ainoa, Heinä kertoo.

- Se, että ollaan täällä samassa veneessä tuo väistämättä sen, ettei oo sitä tuomitsevaa ilmapiiriä mikä muissa paikoissa saattais olla, Varjolahti jatkaa.

Sekasin-chattiin on jatkuva jono

Monelle nuorelle anonyymi Sekasin-chat tarjoaa luontevimman keinon hakea apua. Kynnys puhua puhelimessa tuntemattomalle voi olla ylitsepääsemättömän korkea.

Kirjoittamalla voi kertoa myös niistä asioista, joita ei pysty puhumaan edes kavereille, vanhemmille tai kouluterveydenhoitajalle.

- Ne saattaa olla vaikka erityisen nolostuttavia tai pelottavia asioita kuten seksuaalisuuteen tai perheväkivaltaan liittyviä, kertoo kaksi ja puoli vuotta Sekasin-chatin vapaaehtoisena ollut Joona Rontu.

Yleisimmin aiheet joista chatissa puhutaan liittyvät kouluun, ihmissuhteisiin tai koronaan, mutta joukossa on myös mustia ja itsetuhoisia ajatuksia.

- Aina sekasin-chatin jälkeen kun sitä päivystysvuoroa on tehnyt, jää hyvä mieli siitä. Vaikka on käsitelty vaikeitakin asioita niin silti itse kokee, että on pystynyt auttamaan. Edes pienesti.

MIELI Suomen Mielenterveys ry:n, Punaisen Ristin, Setlementtiliiton, Sos-Lapsikylän ja 50 muun toimijan muodostaman Sekasin Kollektiivin pyörittämään Sekasin-chattiin tuli nuorilta viime vuonna peräti 170 000 yhteydenottoa. Kasvua edellisvuoteen oli 25 prosenttia.

Vain joka viidenteen yhteydenottoon pystytään vastaamaan ja jono on jatkuva, sillä vapaaehtoisten vastaajien määrä ei ole kasvanut avuntarpeen vauhtia.

- Usein kun kirjaudun palveluun ja näen sen jonomäärän, mietin huolestuneena että kuka näitä kaikkia nuoria ehtisi auttamaan. Siinä parin tunnin aikana ehtii kuitenkin keskustella vain parin-kolmen kanssa, Joona Rontu kertoo.

Niitä, jotka eivät chattiin ennen sen sulkeutumista pääse, Rontu kehottaa kääntymään SPR:n nuorten turvatalon puoleen. Myös valtakunnalliseen kriisipuhelimeen voi ottaa yhteyttä vuorokauden ympäri.

- Toivoisin, että saisimme lisää päivystäjiä ja ihmiset lähtisi mukaan tähän toimintaan. Se olisi ensiarvoisen tärkeää nyt, kun tietää miten moni nuori sitä apua kaipaisi ja tarvitsisi.

Sosiaalialalla työskentelevä 29-vuotias Rontu hoitaa viikoittain parin tunnin päivystysvuorot kotonaan, omalta koneeltaan. Alunperin hän kuuli chatista ystävältään ja pääsi perusteellisen chat-koulutuksen kautta vapaaehtoiseksi. Pohjakoulutusta ei tarvita.

- Kun oon itsekin omassa historiassa saanut apua, niin halusin myös antaa takaisin ja auttaa nuoria niissä haasteissa mitä nuorten elämässä on.

Kasvanut avuntarve näkyy yhdistyksissä

Nuorten hätä on näkynyt nuoria auttavissa yhdistyksissä yhteydenottojen lisääntymisenä. Yhdeksän vuotta Verstaalla työskennelleen Merja Haaviston mukaan tilanne on nyt pahempi kuin aiemmin.

- Kyllä tämä tilanne on nyt pahempi kuin aiemmin. Meidän nuoret on aika paljon syrjäytymisuhan alla ja koetaan, että tää pandemia ja yhteiskunnallinen tilanne syrjäyttävät vielä lisää, mikä herättää pelkotiloja ja sitä kautta sitten jopa suisidaalisuutta, Verstaan vt. johtaja Haavisto kertoo.

Kaikille apua tarvitseville ei tällä hetkellä löydy Haaviston mukaan välttämättä apua.

Tilanne nuorisopsykiatrian puolella ei ole sen parempi. Tampereen yliopistollisen sairaalan (TAYS) nuorisopsykiatrian poliklinikan lääkäri Satu-Liisa Pauniaho on aloittanut kampanjoinnin jatkuvasti pahenevan tilanteen parantamiseksi.

Pauniahon mukaan tilanne on sietämätön, sillä nuori saattaa joutua odottamaan psykiatriseen arvioon ja hoitoon pääsyä useamman kuukauden.

12-paikkaisella nuorisopsykiatrian osastolla TAYSissa on pahimmillaan 20 potilasta. Tilanne on Pauniahon mukaan koko viime vuoden huono. Uusimmat luvut näyttävät myös siltä, että osastolla ollaan jatkuvasti ylipaikoilla.

- Nuoruusiän herkässä kehitysvaiheessa se on usein sietämätöntä ja nuorisopsykiatrian osastot pullistelevat. Kampanjoimme, että saisimme huomiota siihen, että me tarvitsemme lisää resursseja.

Pauniaho huomauttaa, etteivät nuoret ole aiheuttaneet ongelmia itse itselleen vaan aikuiset ovat luoneet yhteiskunnasta sellaisen, missä nuoret voivat huonosti.

- On meidän aikuisten velvollisuus auttaa. Mä uskon aina siihen et yhdenkin nuoren ohjaaminen oikealle tielle on merkityksellistä ja kannattavaa. Yhtään nuorta meillä ei ole varaa menettää.

Pitkä jono ilman koronaakin

Verstaalle päässeet Sofia Varjolahti ja Janette Heinä ovat tyytyväisiä ja helpottuneita päästyään paikkaan, joka tuo heille päivärytmin, sosiaalista elämää ja mielekästä tekemistä.

- Jos ei tätä toimintaa olisi niin kyllä mä tiedostan, että varmaan sitä edelleen siellä kotona nyhjöttäisin. Se olisi aika inhottavaa ja varmaan vetäisi mielen matalaksi aika samantien.

Kummallekaan ei tule yllätyksenä se, että nuoret voivat huonosti. Oman tilanteensa lisäksi molempien kaveripiiristä löytyy masennusta ja ahdistusta. Myös sellaisilla, joilla ei sitä aiemmin ole ollut.

- Jo ennen koronaakin on kaiken avun piiriin, ihan riippumatta siitä kuinka akuutista tilanteesta oli kyse, niin tosi pitkä jono. Tää on vain pahentanu sitä, Varjolahti miettii.

- Mä en tiedä missä mä olisin ilman Verstasta tällä hetkellä. Että olisinko tässä tällä hetkellä, Heinä toteaa.
Onko avunsaaminen riittävän nopeaa? Keskustelu uutisesta on auki 9.2. klo 23 asti.
Lue lisää:
Poikkeusaika vie nuorilta monet sukupolvikokemukset, ja siksi se ottaa niin koville - Jenni Hirvonsalo: "Sellainen olo, että on jäänyt jostain paitsi" Katkeruutta, uupumusta ja yksinäisyyttä - Ylen kysely paljastaa, miten kypsiä amislaiset ja lukiolaiset ovat etäopiskeluun: "2004 syntyneistä tulee väliinputoajia"

# data[].attributes.attachment_link.title
Nuorten hätä on kasvanut avunantokykyä suuremmaksi - Sekasin-chatin päivystäjä: "Mietin huolestuneena että kuka näitä kaikkia nuoria ehtisi auttamaan"

# data[].attributes.attachment_link.description
Sekasin-chattiin tuli viime vuonna 170 000 yhteydenottoa ja vain joka viidenteen pystyttiin vastaamaan. Pahinta on olla ahdistuneena yksin kotona ja yrittää saada apua. 26-vuotiaalla Sofia Varjolahdella ja 23-vuotiaalla Janette Heinällä on molemmilla siitä kokemusta. Varjolahden seitsemän vuotta kestäneet avunhuudot otettiin lopulta vakavasti ja media-assistentiksi valmistunut nuori pääsi kuntouttavaan toimintaan Sopimusvuori ry:n nuorten Verstaalle.

# data[].attributes.body
Kaupunkilaiset eivät selviäisi sähkökaaoksesta, väittävät asiantuntijat – asenne ja kotivara pelastivat kainuulaiset

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Maaseudulla ihmiset osaavat varautua pahan päivän varalle, mikä korostuu kriisitilanteissa. Kaupungeissa ajatellaan helposti, että miksi varautua, kun mitään ei tapahdu.

Mistä on kyse?

Suomen pelastusalan keskusjärjestö selvitti kyselytutkimuksessa, miten kainuulaiset selviytyivät vuodenvaihteen sähkökatkokriisin aikana.

Vastauksissa korostuivat asenne, kotivara ja varalämmitysjärjestelmät.

Valtaosa vastaajista oli huolissaan ikäihmisistä, karjatiloista ja lapsiperheistä.

Maalla on opittu pärjäämään ongelmien kanssa, mutta asiantuntijat ovat huolissaan kaupunkilaisista. Sähkökatkon aikana kaupunkiasunnoissa ei esimerkiksi ole varalämmitysjärjestelmiä.

Vuodenvaihteessa Kainuun sähkökatkokriisin aikana pahoilta ongelmilta vältyttiin maalla asuvien ihmisten asenteiden, kotivarojen ja varalämmitysjärjestelmien ansiosta.

- Elämäntapa opettaa pärjäämään sähkökatkojen aikana. Ihmiset tietävät, että tällaisia katkoksia saattaa tulla, joten niiden aikana osattiin toimia, sanoo Suomen pelastusalan keskusjärjestön (SPEK) tutkija Heikki Laurikainen.

SPEK toteutti helmikuun alkupuolella kyselyn liittyen Kainuun tykkylumien aiheuttamiin sähkökatkoihin. Tutkijat halusivat selvittää, kuinka ihmiset selviytyivät poikkeustilanteessa. Tulokset julkaistiin maaliskuun lopussa. Muun muassa tällaisista kokemuksista kainuulaiset kertoivat:
"Lämmitys loppui, (maalämpö), yksi leivinuuni ja sitä ahkerasti lämmitettiin, mutta se ei toista päätä taloa enää lämmitä. Alimmillaan talo jäähtyi 16 asteeseen. Välillä ei ollut kuuluvuutta kännykässä, onneksi ei kiireellistä apua tarvittu." "Yöllä tarvitsen sähköä hengityslaitteeseen. Täytyi valvoa katkosten aikana." "Pakasteet olivat naapurissa. Mönkijän kärryllä vietiin ne sinne. Saunassa naapurissa. Evakossa tuttujen luona. Kännyköitten lataamista tuttujen luona, autolaturia ja aggregaatteja käyttivät puhelimien lataukseen ym. Pesuveden sulatusta lumesta. Sähkölliset ihmiset kutsuivat luokseen syömään ja saunomaan sähköttömiä. Näin meidän kylällä pelasi hommat."

Kainuun sähkökatkojen aikana korostui ihmisten rauhallinen toimiminen. SPEK:n kyläturvallisuuskoulutusta järjestävän Aikku Eskelisen mukaan ihmiset luottivat toisiinsa ja naapurit auttoivat toisiaan.

- Ihmisillä oli vahva usko myös viranomaisten antamaan tukeen. Ei ollut syytä mennä paniikkiin, sillä ihmiset löysivät monenlaisia selviytymiskeinoja.

Huoli karjatiloista, lapsiperheistä ja ikäihmisistä

Sähkökatkot osoittivat, kuinka laajat vaikutukset sähköttömyydellä ovat. Suurimmalle osalle kodeista sähköt saatiin palautettua nopeasti, mutta osa ihmisistä joutui elämään ilman sähköjä useita vuorokausia. Kaikkiaan Kainuun alueella oli tuhansia sähköttömiä kotitalouksia.

- Toisen auttamishalu nousi tutkimuksissa keskiöön, mutta kyllä viranomaisten apua tarvittiin muun muassa erityisryhmien kohdalla. Tilanteesta selvittiin pääosin hyvin, koska pahimmat sähkökatkot sattuivat alueilla, joiden väestöllä oli tulisijoja ja varavedenlähde, kertoo SPEK:n tutkija Heikki Laurikainen.

Varautumisesta huolimatta turvallisuuden tunne horjui. 78 prosenttia vastaajista oli huolissaan ikäihmisistä, karjatiloista ja lapsiperheistä. Laurikaisen mukaan ihmisten huoli pitäisi ottaa jarkossa paremmin huomioon.

- Kunnan pitäisi tiedottaa siitä, että se käy katsomassa vanhuksia. Etteivät ihmiset ajattele, ettei kukaan tee mitään, sanoo Laurikainen.

Kyselyyn vastaajista 59 prosenttia ilmoitti havainneensa verkkoliikenteessä jonkinlaisia häiriöitä, kuten etteivät puhelut yhdistyneet. Sähkökatkojen aikana osa tukiasemista sammui, mikä aiheutti verkkoliikenteen häiriöitä, jotka huolestuttivat asukkaita. Kainuuseen annettiin myös vaaratiedote.

- Turvallisuuden tunne luodaan myös verkkoliikenteen kautta. Jos ei ole mahdollisuutta olla yhteydessä muihin puhelimella tai netin kautta, niin pidän sitä erittäin huolestuttavana. Se ahdistaa ihmisiä, sanoo Laurikainen.

"Kaupungissa ajatellaan, että miksi varautua mihinkään"

Kainuun maaseudun elämäntapa tukee kriiseihin varautumista. Mutta mitä jos vastaava kriisi olisi tapahtunut kaupungissa?

- Kaupunkikodeissa on erilainen varustus ja niitä ei pystytä pitämään lämpimänä sähkökatkon aikana. Kaupungissa ajatellaan, että miksi varautua mihinkään, kun mitään ei tapahdu, kertoo Heikki Laurikainen.

- Meillä on kaupunkien osalta olemassa pieni riski. Pienellä alueella paljon ihmisiä, joilla ei ole kokemuksia sähkökatkoista, joten niihin varautumista ei pidetä tärkeänä.

Vakava sähkökatkokriisi suuressa kaupungissa toisi enemmän ongelmia. Esimerkiksi lämmitystä on vaikeampaa pitää kerrostalossa yllä sähkökatkon aikana.

- Kaupungeissa sähkökatkot eivät ole mitenkään tavallisia, joten kokemus ei ole opettanut kuinka niiden sattuessa toimitaan. Silloin kun sähkökatkoja pitää epätodennäköisinä, niihin varautumista tulee ajateltua harvemmin.

Kaupunkiasunto ei lämpeä pitkän sähkökatkon aikana, eikä juomavesi riitä

Mitä kauemmas taajamasta mennään, sitä paremmin ihmiset ovat varautuneet, sanoo SPEK:n kyläturvallisuuskoulutusta järjestävä Aikku Eskelinen.

- Maalla kaupassa käydään harvemmin ja ruokaa ostetaan kerralla enemmän. Kaupungeissa taas kauppaan pääsee vuorokauden ympäri, jolloin ei tule ajatelleeksi varautumista. Ihmiset ovat tottuneet siihen, että kaikkea on koko ajan tarjolla.

Kuka toimittaa vettä ikäihmisille? Kuinka toimintakykyiset auttavat niitä, jotka eivät voi itse toimia?
Aikku Eskelinen

Eskelinen pitää kaupungeissa suurimpana ongelmana juomaveden puutetta. Lähikauppojen juomavesihyllyt tyhjenevät nopesti jos vaikkapa hanavesi saastuu. Kaupunkiolosuhteissa asuvan tilanne on haavoittuvampi.

- Olen puhunut erilaisissa tilaisuuksissa paljon siitä, kuinka naapuriapu toimii hätätilanteessa muun muassa taloyhtiöissä. Onko sovittu joitakin käytänteitä, jolloin kaikki tulevat autetuksi? Kuka toimittaa vettä ikäihmisille? Kuinka toimintakykyiset auttavat niitä, jotka eivät voi itse toimia?

Suomen pelastusalan keskusjärjestön järjestämään kyselyyn vastasi 118 henkeä. Vastaajista 59 prosenttia oli naisia ja miehiä 41 prosenttia. Vastaajien keski-ikä oli 49 vuotta. Nuorin vastaaja oli 18 ja vanhin 89. Eniten vastauksia kerättiin Suomussalmen, Kuhmon, Hyrynsalmen ja Sotkamon kunnista.

# data[].attributes.attachment_link.title
Kaupunkilaiset eivät selviäisi sähkökaaoksesta, väittävät asiantuntijat - asenne ja kotivara pelastivat kainuulaiset

# data[].attributes.attachment_link.description
Maaseudulla ihmiset osaavat varautua pahan päivän varalle, mikä korostuu kriisitilanteissa. Kaupungeissa ajatellaan helposti, että miksi varautua, kun mitään ei tapahdu. Mistä on kyse? Suomen pelastusalan keskusjärjestö selvitti kyselytutkimuksessa, miten kainuulaiset selviytyivät vuodenvaihteen sähkökatkokriisin aikana. Vastauksissa korostuivat asenne, kotivara ja varalämmitysjärjestelmät. Valtaosa vastaajista oli huolissaan ikäihmisistä, karjatiloista ja lapsiperheistä.

# data[].attributes.attachment_link.description
Water, weather and weapons. Read more: http://wef.ch/risks2018

# data[].attributes.attachment_link.title
Narendra Modi: These are the 3 greatest threats to civilization

# data[].attributes.attachment_link.description
Modi, leader of the fastest growing major economy in the world delivered a special address in Davos during which he also spoke about technology, income inequality and job creation.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Suomen työelämä on murroksessa, Työterveyslaitoksen pääjohtaja Antti Koivula sanoo STTK:n lehdessä. Siinä piilee suuria mahdollisuuksia, mutta myös pahoja uhkia.

Käynnissä on kaksi megatrendiä: digitalisaatio ja globalisaatio. Koivula toivoo, että niiden puristuksessa arvostettaisiin ja ja kunnioitettasiin tavallista ihmistä.

- Ihmisen pitää olla muutoksen keskiössä.

Jos ihminen unohtuu, lopputulos voi järkyttää yhteiskuntarauhaa.

Koivulan mukaan Suomen suurin turvallisuusuhka onkin suurtyöttömyys. Se on vakavampi uhka kuin Putin, Venäjä ja Trump.

- Synnytetään epätoivoa ja sitten luvataan jotakin sellaista, mikä ei ole mahdollista. Luodaan tilaa ja tilausta ääriliikkeille, Koivula sanoo.

Koivula toivoo, että kiireen keskellä ymmärrettäisiin kouluttaa ihmisiä ja antaa aikaa omaksua uutta. Hänestä esimerkiksi työnantajien pitäisi antaa työntekijöille aikaa leikkiä teknologialla.

- Asiat pitää kokeilla ja testata.

Klo 20.16 jutun kuva muutettu

# data[].attributes.attachment_link.title
Asiantuntija: Tämä on Venäjääkin suurempi uhka Suomelle

# data[].attributes.attachment_link.description
Suomen työelämä on murroksessa, Työterveyslaitoksen pääjohtaja Antti Koivula sanoo STTK:n lehdessä. Siinä piilee suuria mahdollisuuksia, mutta myös pahoja uhkia. Käynnissä on kaksi megatrendiä: digitalisaatio ja globalisaatio. Koivula toivoo, että niiden puristuksessa arvostettaisiin ja ja kunnioitettasiin tavallista ihmistä. - Ihmisen pitää olla muutoksen keskiössä. Jos ihminen unohtuu, lopputulos voi järkyttää yhteiskuntarauhaa.

# data[].attributes.attachment_link.title
Terrorism is on the rise - but there's a bigger threat we're not talking about

# data[].attributes.attachment_link.description
Terrorist attacks might make the headlines, but policy-makers should be just as concerned about other forms of violence.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Työeläkeyhtiö Ilmarisen sijoitusjohtaja Mikko Mursula tuli antaneeksi viime vuoden kokemustensa perusteella (Taloussanomat 2.1.) aika hyvän vinkin sijoittajalle tälle vuodelle: älä ennakoi liikaa. Viime vuosi oli hankala niin sijoittajalle kuin taloustutkijallekin.

Tämä artikkeli on yli 3 kk vanha ja se sisältyy HS Digi -tilaukseen

Saat HS Mini -tilaajana kokeilla HS Digiä maksutta

Haluatko lukea koko artikkelin?

Hyödynnä maksuton tutustumistilaus, niin pääset lukemaan rajoituksetta tämän ja muita kiinnostavia artikkeleita:

# data[].attributes.attachment_link.description
Työeläkeyhtiö Ilmarisen sijoitusjohtaja Mikko Mursula tuli antaneeksi viime vuoden kokemustensa perusteella (Taloussanomat 2.1.) ­aika hyvän vinkin sijoittajalle tälle vuodelle: älä ennakoi liikaa. Viime vuosi oli hankala niin sijoittajalle kuin taloustutkijallekin. Tämä artikkeli on yli 3 kk vanha ja se sisältyy HS Digi -tilaukseen Saat HS Mini -tilaajana kokeilla HS Digiä maksutta Haluatko lukea koko artikkelin?

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
It's easy to assume that every leap forward in technology is a leap forward in benefit, but this is not always the case. Technological innovation, particularly of the fast-paced kind we see today, is full of possible benefits but also fraught with risk.

The Global Risks Report 2017 by the World Economic Forum highlights 12 key areas of innovation and their inherent risks and benefits.

The list of 12 includes 3D printing, artificial intelligence and robots, biotechnologies and the internet of things amongst others. The full list is below.

Image: World Economic Forum/GRR

The report's conclusions on risk are heavily based on its Global Risks Perception Survey, which gathers the opinions of the World Economic Forum's multi-stakeholder communities of leaders from business, government, academia and nongovernmental and international organizations. Members of the Institute of Risk Management are also consulted. The survey was conducted in September and October 2016.

This chart, which plots the results of the survey, suggests that respondents to the survey are broadly optimistic about the balance of the risks and benefits of emerging technologies. However, the amount of risk, versus the amount of benefit, that they think each technology brings varies widely.

Image: World Economic Forum/GRR

Emerging technologies with lots of risk, but also lots of reward
The emerging technology with by far the most negative consequences is artificial intelligence and robotics. There is no doubt that the impacts of these technologies will be dramatic.

Among key concerns is the question of whether this technology will deprive millions of their jobs. For example, if this robot chef becomes a common sight in cafes and restaurants all around the world, will millions of people currently working in the hospitality industry lose their jobs? Or in a world where machines are powered by artificial intelligence, how do we make sure that the decisions they make are ethical? For instance, if a self-driving car has the choice to either crash into a person crossing the street, or crash into a wall injuring, or possibly killing, its passengers, how can it make that split-second decision, one that even humans struggle with? That said, this technology also has an above average benefit. Self-driving cars could eliminate 90% of the approximately 1.3 million road fatalities each year. They could also reduce congestion and therefore pollution, especially in our cities.

Biotechnology, where we modify living organisms for medicinal, agricultural or industrial uses, could also bring us enormous benefit, but is also high risk. This technology, could give the world more food to eat, for example, and could solve many health problems, but contains many ethical dilemmas, such as whether genetically modifying plants or animals could lead to problems we haven't foreseen.

New computing technologies, such as quantum computing, are also high risk, but could dramatically alter our lives. The time it takes for scientists to perform valuable medical research, which relies on huge amounts of data, could be dramatically reduced, leading to quicker breakthroughs in medicine. However, it could also unleash new and unforeseen behaviours in computing systems.

Emerging technologies with lots of risk, but not so much reward
The emerging technology with the second worst performance in terms of risk is the internet of things, shown in the diagram as "proliferation and ubiquitous presence of linked sensors".

This technology is designed to make our lives easier; we can switch on the heating before we get home (saving energy use and heating costs), we can monitor our home remotely to make sure it's secure, we can even switch a kettle on through wi-fi, giving us a (valuable) extra few minutes in bed in the morning.

But we could also be giving cyber-criminals a window into our world, straight into our identities and into our bank accounts. How to keep those connections secure is the biggest challenge in this type of technology.

Next is geoengineering. On the face of it, geoengineering - tackling climate change by removing CO2 from the air or limiting the sunlight reaching the planet - is a good thing, because its aim is to help us save the planet.

But it has above average negative consequences, and very little benefit. That's because some argue that this technology takes away focus from the very important job of reducing emissions, or that the side effects of some of the technology cancel out its benefit. They may also prove simply too expensive to put into action.

Blockchain also appears in the high risk/low benefit quadrant. This technology is particularly relevant today in the financial world, where it is bringing about faster and more secure payments. That said, we have limited experience of this type of technology, and some of the risks may not become apparent until it is being used on a wider scale.
Emerging technologies with average risk, average reward
Neurotechnology is the only technology to provide an average risk and an average reward. This is the technology that will make it possible to manipulate the brain. Whilst theoretically this technology promises great things, we are still at the experimental stage, where we don't know all the risks.
Emerging technologies with lots of reward, and very little risk
Perhaps the most promising of new technologies are those that carry great reward and little risk. Among the technologies that the survey respondents thought fit into this category was energy storage, capture and transmission.

Technologies of this type include greatly improved battery power. The so-called "next-generation" batteries will be capable of storing much more energy, and could even end energy poverty. It could also bring us sustainable chemicals, energy and other materials as well as zero-waste bio-processing.
The importance of governance
The report highlights the fact that any new technology has to be developed alongside a system of good governance. While we already have this in the field of biotechnology, the same can't be said of AI or robotics. But governance is a complex issue. If we have too much regulation we could stifle the very innovation - and benefit - we are trying to create, but if we don't have enough we may never trust it enough to use it.

The views expressed in this article are those of the author alone and not the World Economic Forum.

Digital Economy and Society

# data[].attributes.attachment_link.title
What new technologies carry the biggest risks?

# data[].attributes.attachment_link.description
It's easy to assume that every leap forward in technology is a leap forward in benefit, but this is not always the case. Technological innovation, particularly of the fast-paced kind we see today, is full of possible benefits but also fraught with risk.

# data[].attributes.attachment_link.title
Bill Gates warns that a new kind of terrorism could be coming, and the 'potential damage is very, very huge'

# data[].attributes.attachment_link.description
"It's tricky because this is a global problem. So, how do countries work together, and which countries should put up which resources?" Gates said. "Whether you're looking at this through a humanitarian sense or a purely domestic sense, [combatting epidemics] are investments that should be made."

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Peräti 15 000 tieteentekijää 184 maasta sanoo ihmisten vaarantavan koko ihmiskunnan tulevaisuuden, jos kulutusyhteiskunta ja väestönkasvu jatkavat nykyisellä tahdilla. Hätähuuto julkaistiin Bioscience-tiedejulkaisussa maanantaina.

Tämä artikkeli on yli 3 kk vanha ja se sisältyy HS Digi -tilaukseen

Saat HS Mini -tilaajana kokeilla HS Digiä maksutta

Haluatko lukea koko artikkelin?

Hyödynnä maksuton tutustumistilaus, niin pääset lukemaan rajoituksetta tämän ja muita kiinnostavia artikkeleita:

# data[].attributes.attachment_link.title
Hätähuuto ihmiskunnan tulevaisuuden puolesta, 15 000 tieteentekijää varoittaa joukkotuhosta - "Pitkään jatkunut nopea väestönkasvu on syy moniin ekologisiin ja jopa yhteiskunnallisiin uhkiin"

# data[].attributes.attachment_link.description
Peräti 15 000 tieteentekijää 184 maasta sanoo ihmisten vaarantavan koko ihmiskunnan tulevaisuuden, jos kulutusyhteiskunta ja väestönkasvu jatkavat nykyisellä tahdilla. Hätähuuto julkaistiin Bioscience-tiedejulkaisussa maanantaina. Tämä artikkeli on yli 3 kk vanha ja se sisältyy HS Digi -tilaukseen Saat HS Mini -tilaajana kokeilla HS Digiä maksutta Haluatko lukea koko artikkelin?

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
The political economist Benjamin Friedman once compared modern Western society to a stable bicycle whose wheels are kept spinning by economic growth. Should that forward-propelling motion slow or cease, the pillars that define our society - democracy, individual liberties, social tolerance and more - would begin to teeter. Our world would become an increasingly ugly place, one defined by a scramble over limited resources and a rejection of anyone outside of our immediate group. Should we find no way to get the wheels back in motion, we'd eventually face total societal collapse.

Such collapses have occurred many times in human history, and no civilisation, no matter how seemingly great, is immune to the vulnerabilities that may lead a society to its end. Regardless of how well things are going in the present moment, the situation can always change. Putting aside species-ending events like an asteroid strike, nuclear winter or deadly pandemic, history tells us that it's usually a plethora of factors that contribute to collapse. What are they, and which, if any, have already begun to surface? It should come as no surprise that humanity is currently on an unsustainable and uncertain path - but just how close are we to reaching the point of no return?

While it's impossible to predict the future with certainty, mathematics, science and history can provide hints about the prospects of Western societies for long-term continuation.

Safa Motesharrei, a systems scientist at the University of Maryland, uses computer models to gain a deeper understanding of the mechanisms that can lead to local or global sustainability or collapse. According to findings that Motesharrei and his colleagues published in 2014, there are two factors that matter: ecological strain and economic stratification. The ecological category is the more widely understood and recognised path to potential doom, especially in terms of depletion of natural resources such as groundwater, soil, fisheries and forests - all of which could be worsened by climate change.

Disaster comes when elites push society toward instability and eventual collapse by hoarding huge quantities of wealth and resources

That economic stratification may lead to collapse on its own, on the other hand, came as more of a surprise to Motesharrei and his colleagues. Under this scenario, elites push society toward instability and eventual collapse by hoarding huge quantities of wealth and resources, and leaving little or none for commoners who vastly outnumber them yet support them with labour. Eventually, the working population crashes because the portion of wealth allocated to them is not enough, followed by collapse of the elites due to the absence of labour. The inequalities we see today both within and between countries already point to such disparities. For example, the top 10% of global income earners are responsible for almost as much total greenhouse gas emissions as the bottom 90% combined. Similarly, about half the world's population lives on less than $3 per day.

For both scenarios, the models define a carrying capacity - a total population level that a given environment's resources can sustain over the long term. If the carrying capacity is overshot by too much, collapse becomes inevitable. That fate is avoidable, however. "If we make rational choices to reduce factors such as inequality, explosive population growth, the rate at which we deplete natural resources and the rate of pollution - all perfectly doable things - then we can avoid collapse and stabilise onto a sustainable trajectory," Motesharrei said. "But we cannot wait forever to make those decisions."

Unfortunately, some experts believe such tough decisions exceed our political and psychological capabilities. "The world will not rise to the occasion of solving the climate problem during this century, simply because it is more expensive in the short term to solve the problem than it is to just keep acting as usual," says Jorgen Randers, a professor emeritus of climate strategy at the BI Norwegian Business School, and author of 2052: A Global Forecast for the Next Forty Years. "The climate problem will get worse and worse and worse because we won't be able to live up to what we've promised to do in the Paris Agreement and elsewhere."

While we are all in this together, the world's poorest will feel the effects of collapse first. Indeed, some nations are already serving as canaries in the coal mine for the issues that may eventually pull apart more affluent ones. Syria, for example, enjoyed exceptionally high fertility rates for a time, which fueled rapid population growth. A severe drought in the late 2000s, likely made worse by human-induced climate change, combined with groundwater shortages to cripple agricultural production. That crisis left large numbers of people - especially young men - unemployed, discontent and desperate. Many flooded into urban centres, overwhelming limited resources and services there. Pre-existing ethnic tensions increased, creating fertile grounds for violence and conflict. On top of that, poor governance - including neoliberal policies that eliminated water subsidies in the middle of the drought - tipped the country into civil war in 2011 and sent it careening toward collapse.

Another sign that we're entering into a danger zone is the increasing occurrence of 'nonlinearities', or sudden, unexpected changes in the world's order

In Syria's case - as with so many other societal collapses throughout history - it was not one but a plethora of factors that contributed, says Thomas Homer-Dixon, chair of global systems at the Balsillie School of International Affairs in Waterloo, Canada, and author of The Upside of Down. Homer-Dixon calls these combined forces tectonic stresses for the way in which they quietly build up and then abruptly erupt, overloading any stabilising mechanisms that otherwise keep a society in check.

The Syrian case aside, another sign that we're entering into a danger zone, Homer-Dixon says, is the increasing occurrence of what experts call nonlinearities, or sudden, unexpected changes in the world's order, such as the 2008 economic crisis, the rise of ISIS, Brexit, or Donald Trump's election.

The past can also provide hints for how the future might play out. Take, for example, the rise and fall of the Roman Empire. By the end of the 100BC the Romans had spread across the Mediterranean, to the places most easily accessed by sea. They should have stopped there, but things were going well and they felt empowered to expand to new frontiers by land. While transportation by sea was economical, however, transportation across land was slow and expensive. All the while, they were overextending themselves and running up costs. The Empire managed to remain stable in the ensuing centuries, but repercussions for spreading themselves too thin caught up with them in the 3rd Century, which was plagued by civil war and invasions. The Empire tried to maintain its core lands, even as the army ate up its budget and inflation climbed ever higher as the government debased its silver currency to try to cover its mounting expenses. While some scholars cite the beginning of collapse as the year 410, when the invading Visigoths sacked the capital, that dramatic event was made possible by a downward spiral spanning more than a century.

Eventually, Rome could no longer afford to prop up its heightened complexities

According to Joseph Tainter, a professor of environment and society at Utah State University and author of The Collapse of Complex Societies, one of the most important lessons from Rome's fall is that complexity has a cost. As stated in the laws of thermodynamics, it takes energy to maintain any system in a complex, ordered state - and human society is no exception. By the 3rd Century, Rome was increasingly adding new things - an army double the size, a cavalry, subdivided provinces that each needed their own bureaucracies, courts and defences - just to maintain its status quo and keep from sliding backwards. Eventually, it could no longer afford to prop up those heightened complexities. It was fiscal weakness, not war, that did the Empire in.

So far, modern Western societies have largely been able to postpone similar precipitators of collapse through fossil fuels and industrial technologies - think hydraulic fracturing coming along in 2008, just in time to offset soaring oil prices. Tainter suspects this will not always be the case, however. "Imagine the costs if we have to build a seawall around Manhattan, just to protect against storms and rising tides," he says. Eventually, investment in complexity as a problem-solving strategy reaches a point of diminishing returns, leading to fiscal weakness and vulnerability to collapse. That is, he says "unless we find a way to pay for the complexity, as our ancestors did when they increasingly ran societies on fossil fuels."

Also paralleling Rome, Homer-Dixon predicts that Western societies' collapse will be preceded by a retraction of people and resources back to their core homelands. As poorer nations continue to disintegrate amid conflicts and natural disasters, enormous waves of migrants will stream out of failing regions, seeking refuge in more stable states. Western societies will respond with restrictions and even bans on immigration; multi-billion dollar walls and border-patrolling drones and troops; heightened security on who and what gets in; and more authoritarian, populist styles of governing. "It's almost an immunological attempt by countries to sustain a periphery and push pressure back," Homer-Dixon says.

Meanwhile, a widening gap between rich and poor within those already vulnerable Western nations will push society toward further instability from the inside. "By 2050, the US and UK will have evolved into two-class societies where a small elite lives a good life and there is declining well-being for the majority," Randers says. "What will collapse is equity."

Whether in the US, UK or elsewhere, the more dissatisfied and afraid people become, Homer-Dixon says, the more of a tendency they have to cling to their in-group identity - whether religious, racial or national. Denial, including of the emerging prospect of societal collapse itself, will be widespread, as will rejection of evidence-based fact. If people admit that problems exist at all, they will assign blame for those problems to everyone outside of their in-group, building up resentment. "You're setting up the psychological and social prerequisites for mass violence," Homer-Dixon says. When localised violence finally does break out, or another country or group decides to invade, collapse will be difficult to avoid.

Europe, with its close proximity to Africa, its land bridge to the Middle East and its neighbourly status with more politically volatile nations to the East, will feel these pressures first. The US will likely hold out longer, surrounded as it is by ocean buffers.

As time passes, some empires simply become increasingly inconsequential

On the other hand, Western societies may not meet with a violent, dramatic end. In some cases, civilisations simply fade out of existence - becoming the stuff of history not with a bang but a whimper. The British Empire has been on this path since 1918, Randers says, and other Western nations might go this route as well. As time passes, they will become increasingly inconsequential and, in response to the problems driving their slow fade-out, will also starkly depart from the values they hold dear today. "Western nations are not going to collapse, but the smooth operation and friendly nature of Western society will disappear, because inequity is going to explode," Randers argues. "Democratic, liberal society will fail, while stronger governments like China will be the winners."

Some of these forecasts and early warning signs should sound familiar, precisely because they are already underway. While Homer-Dixon is not surprised at the world's recent turn of events - he predicted some of them in his 2006 book - he didn't expect these developments to occur before the mid-2020s.

Western civilisation is not a lost cause, however. Using reason and science to guide decisions, paired with extraordinary leadership and exceptional goodwill, human society can progress to higher and higher levels of well-being and development, Homer-Dixon says. Even as we weather the coming stresses of climate change, population growth and dropping energy returns, we can maintain our societies and better them. But that requires resisting the very natural urge, when confronted with such overwhelming pressures, to become less cooperative, less generous and less open to reason. "The question is, how can we manage to preserve some kind of humane world as we make our way through these changes?" Homer-Dixon says.

If you liked this story, sign up for the weekly bbc.com features newsletter, called "If You Only Read 6 Things This Week". A handpicked selection of stories from BBC Future, Earth, Culture, Capital, and Travel, delivered to your inbox every Friday.

# data[].attributes.attachment_link.description
The political economist Benjamin Friedman once compared modern Western society to a stable bicycle whose wheels are kept spinning by economic growth. Should that forward-propelling motion slow or cease, the pillars that define our society - democracy, individual liberties, social tolerance and more - would begin to teeter.