# data[].attributes.body
Opplysningstiden var en litterær periode fra 1688 til 1789. Det er ikke slik at perioden startet akkurat i 1688 og avsluttet akkurat i 1789, fordi det er myke overgange mellom de litterære periodene, men det var altså denne perioden som preget mange samfunn på 1700-tallet. I likhet med flere andre perioder var ikke opplysningstiden like gjeldende i hele Europa. Perioden foregikk hovedsakelig i Tyskland, Frankrike og Storbritannia, men satte også sine spor i andre land i Europa og Nord-Amerika. Navnet opplysningstid kommer av tanken om at mennesker ble ført ut av et mørk liv basert på fordommer og overtro, og inn i lyset av kunnskap og viten. Lyset var et sentralt symbol i opplysningstiden, og stod for vitenskap. Begrepene opplysningstiden og klassisismen betegner begge 1700-tallet, og kan av og til brukes litt om hverandre. Klassisismen betegner det som handler om kunst og arkitektur i denne periode, mens opplysningstiden betegner politikk og tankene som preget samfunnet. På tidslinja plasseres Opplysningstiden mellom Barokken og Romantikken.

# data[].attributes.body
Da opplysningstiden fikk sin start i verden, så oppsto det motreaksjoner mot hva som hadde vært sentralt i den tidligere tidsperioden, Barokken, der det var fokus på følelser, spenning og dynamiske virkemidler. Under opplysningstiden ble derfor menneskets fornuft satt i sentrum, og troen på at mennesket kunne forbedre og videreutvikle samfunnet vokste. Kunst og arkitektur under opplysningstiden var sterkt preget av klassisismen, med andre ord så var denne perioden sterkt preget av harmoni, balanse og symmetri. Perioden er også kjennetegnet av kritiske og politiske tanker, da flere vitenskapsmenn blant annet utfordret kirkens tro. Begrepet ateisme ble mer brukt, da flere og flere forestilte seg en verden uten Gud.
I litteraturen var det én hovedsjanger som hadde aller høyest status, nemlig dramaet, og kravene for dramaet ble i løpet av perioden gjort strengere. Moten under opplysningstiden var preget av den såkalte rokokko-stilen, en mer elegant og lett utgave av moten under Barokken. Det var vanlig å kle seg i flotte kjoler og bruke store parykker

Slottet i Oslo er preget av klassisismen

Rokokko-stil under Opplysningstiden

# data[].attributes.body
Teksten “Kierlighet uden strømper” ble gitt ut i 1772, og er en dramatisk og komisk tragedie skrevet av Johan Herman Wessel, som var en norsk forfatter. Wessel var en veldig sentral person innenfor “Norske Selskab” som ble opprettet av flere norske studenter i København, fordi de ville få opprettet et universitet i Norge.
I den norske kulturhistoriske sammenhengen er “Norske Selskab” et viktig symbol på nasjonalismen i Norge, spesielt med tanke på at dette var før Norge ble selvstendig. Tragedien stammer fra gammelt gresk teater, da det var strenge regler knyttet til dramatikken, som man måtte følge. Stykket er skrevet som en parodisk og komisk etterlikning av reglene for den klassisistiske og dramatiske tragedien. Å skrive parodier eller liknende tekster som dette ble mer vanlig under opplysningstiden, da mennesket torde å utfordre og videreutvikle samfunnet

"Kierlighet uden strømper"

# data[].attributes.body
Denis Diderot var en viktig person under opplysningstiden. Han ble født i 1713 i Langres i Frankrike, og døde 1784 i Paris. Han var både forfatter og filosof, men det han er mest kjent for er at han skrev den første moderne encyklopedien. Under opplysningstiden var Denis Diderot en av de mest frittalende og radikale personene, noe som fikk han arrestert en rekke ganger. Han var en ateist, og han mente at om folk la religion litt til siden, og fokuserte mer på vitenskap, så kunne alle menneskers problemer løses.

# data[].attributes.body
Den store franske encyklopedi også kalt “Encyklopedi eller Kritisk ordbok over vitenskap, kunst, og håndverk”. var den første moderne encyklopedi og var et stort oppslagsverk der det meste av datidens kunnskaper var samlet.

Dette oppslagsverket blir kalt opplysningstidens fyrtårn på grunn av hvordan den formidlet 1700-tallets idéer som frihet, likhet, toleranse og trykkefrihet som vi i forbinder til opplysningstiden i dag.

Denis Diderot fikk idéen til verket da han fikk i oppdrag å oversette Ephraim Chambers sitt oppslagsverk “cyclopedia” til fransk. Dette prosjektet ble snart utvidet til mye mer enn en oversettelse. Verket ble fransk, og fikk som mål å gi en klar beskrivelse av all verdens kunnskap med form som en ordbok. Diderot hentet inn den berømte matematikeren Jean le Rond d’alembert for å gi verket autoritet og for å gjøre Denis Diderot til redaktør av verket.

Det å publisere Encyklopedien ble fort vanskelig på grunn av motstand fra religiøse kretser. Sensur var streng på den tiden og kongen av Frankriket nølte ikke med å gjøre verket ulovlig, på grunn av sitt kritiske og radikale innhold. Til tross for dette fortsatte arbeidet i skjul til boken ble komplett. Første bind av Encyklopedien ble utgitt i 1751, og siste bind kom i 1772. Dette var et samarbeid mellom Denis Diderot og Jean le Rond d’alemberte.

Boken består av 17 bind med artikler og 11 bind med illustrasjoner og plansjer, og hadde i alt 18 000 sider. Det ble trykt over 4000 eksemplarer.

# data[].attributes.body
Ludvig Holberg var en dansk-norsk forfatter og historiker. Han regnes som den fremste forfatteren i både Norge og Danmark under Opplysningstiden. Han ble født 3. desember 1684 i Bergen, men i voksen alder levde han mesteparten av livet i København i Danmark, hvor han døde 28. januar 1754. Holberg skrev på dansk, og i flere ulike sjangre. Mange av temaene han skrev om, gjenspeiler de typiske kjennetegnene ved Opplysningstiden. Ved å stille spørsmål til det som tidligere ble tatt for gitt, ønsket han å få folk til å tenke mer kritisk, bli mer opptatt av eget borgerskap og mer engasjert i samfunnet, i stedet for å godta alt som stod i Bibelen.

Ludvig Holbergs forfatterskap kan deles inn i tre perioder. På 1720-tallet skrev han en rekke komedier og dikt, og denne perioden blir kalt “Den poetiske raptus”. Komediene hans hadde ofte moralske budskap og handlet om dårlige sider ved menneskers atferd. Samtidig brukte han humor som et viktig virkemiddel, noe som resulterte i at folk lo samtidig som den tragiske tematikken fikk folk til å tenke. Den høye underholdningsverdien gjorde også at budskapet nådde ut til et stort publikum. Flere av komedienes hans var samfunnskritiske, noe som spesielt mennesker med høyere makt i samfunnet reagerte på. I en periode ble det derfor forbudt med teater i København. “Jeppe paa Bjerget” og “Erasmus Montanus” er blant de mest kjente stykkene, og spilles fortsatt på teater i dag.

I den neste perioden, som foregikk på 1730-tallet, skrev Holberg historiske verk. Perioden blir kalt “Den historiske raptus”. Holberg var utdannet professor i blant annet historie, og ga derfor ut en rekke historiebøker. Han skrev blant bøkene “Dannemarks og Norges Beskrivelse” og “Dannemarks Riges Historie I–III”. Senere skrev han verk om kirkehistorie og jødenes historie, hvor han kritiserer en religiøs tilhørighetsfølelse, og hvordan det kan lede til et negativt syn på mennesker med annen religion.  Den siste perioden kalles “Den filosofiske raptus”. I denne perioden skrev han en rekke essayer, samt den kjente reiseromaner Niels Klims underjordiske reise.

# data[].attributes.body
Handler om en bondesønn som har fått en dyr utdannelse i København. Når han kommer hjem overrasker han landsbyen med sin utrolige viten, men når han påstår at jorda er rund, vil ikke landsbyen bli overrasket, de mener nemlig at det er umulig at jorda er rund. Han får heller ikke gifte seg om han ikke tar tilbake sin uttalelse om jordas fasong.

Denne komedien har en direkte forbindelse til opplysningstiden, ved at den tar for seg ulike aspekter ved utdanningssystemet og hvordan en lærd kan virke for de ulærde.

# data[].attributes.body
Opplysingstiden var en viktig tid for kunnskapen vi har i dag, og som i opplysingstiden, er vi i dag opptatt av å samle ny informasjon. Allmenne oppslagsverk er også en viktig del av hverdagen til mange over hele verden, men de er mer tilgjengelig i dag. Litteratur fra opplysingstiden som tragedier, komedier, og reiseromaner har fått stor betydning for senere tid og dagens tekster og filmer.

# data[].attributes.body
Signatur, Fagbokforlaget - “Kjennetegn på litteratur fra opplysningstiden” - https://signaturbm.portfolio.no/read/bcbd7f2f-73e6-47cd-8164-6cc0336673f2  - hentet fra internett 11.09.18

Bokselskap “Ludvig Holberg”: http://www.bokselskap.no/forfattere/holberg - hentet fra internett 11.09.18

Store Norske Leksikon (Vold, Thurid, Rise Harald - 2018) “Barokken” - https://snl.no/barokken - hentet fra internett 11.09.18

Store Norske Leksikon (Sejersted, Jørgen Magnus - 2018) “Johan Herman Wessel” - https://snl.no/Johan_Herman_Wessel - hentet fra internett 14.09.18

Store Norske Leksikon (Bjerck Hagen, Erik - 2018) “Norges litteraturhistorie” - https://snl.no/Norges_litteraturhistorie#-Opplysningstid_og_spirende_nasjonalisme - hentet fra internett 14.09.18

Moment, Vg2: Fodstad, m. fleire (2015) Moment Vg2 - Cappellen Damm

Wikipedia - “Kjærlighet uten strømper”: https://no.wikipedia.org/wiki/Kj%C3%A6rlighet_uten_str%C3%B8mper (2018), hentet fra internett 14.09.18

Lokus, Aschehoug undervisning - https://www.lokus.no/open/fabel/Litteratur/1700-tallet-Klassisisme/Om-klassisisme2 - hentet fra internett 14.09.18

Wikipedia - “Ludvig Holberg”: https://no.wikipedia.org/wiki/Ludvig_Holberg - hentet fra internett 14.09.18

Store Norske Leksikon (Sejersted, Jørgen Magnus - 2017) “Ludvig Holberg”: https://snl.no/Ludvig_Holberg  - hentet fra internett 14.09.18

Store Norske Leksikon (Tjønneland, Eivind - 2018) “Denis Diderot”:  https://snl.no/Denis_Diderot - hentet fra internett 14.09.18

Wikipedia “Opplysningstiden”: https://no.wikipedia.org/wiki/Opplysningstiden - hentet fra internett 11.09.18

Issuu “Panorama Vg2”: https://issuu.com/gyldendalnorskforlag/docs/panoram_bla_pdf/55 - hentet fra internett 19.09.18

# data[].attributes.body
Mot slutten av barokken begynte folk å bli mer fokusert på å dele kunnskap og de første encyklopedien ble skapt. Det ble dermed en gradvis overgang fra barokken til opplysningstiden, fordi flere og flere så hvor viktig det var å kunne opplyse folk.

En person som står sentralt for slutten av opplysningstiden er Jean-Jacques Rousseau, han var en fransk encyklopedist, men var skeptisk til deler av synene som opplysningstiden tok med seg. Han mente at opplysningstidens syn på barneoppdragelse og utdanning gjorde at mennesker ikke kunne utfolde seg fritt. Den strenge barneoppdragelsen og den formelle utdanningen hindret mennesket i å utfolde seg på en naturlig måte mente han.