# data[].attributes.body
Charles Darwin

# data[].attributes.body
Charles Darwin undrede sig overfor mange ting, en af de ting han er verdenskendt for at have udforsket, er Kontinentalpladerne. Charles darwin undrede sig meget overfor, hvordan det kunne lade sig gøre, at noget som burde være under havet, kan kommer helt op til 15m højte over vandet.

Hans opdagelse var så at verdenen, ikke kun én stor plade. men faktisk består af mange flere plader samlet. Hver plade vil deres egen vej, nogle vil nord og syd, mens andre vil øst og vest, det gør at de hele tiden skuber og flytter lidt til hinanden. Hvis to plader går væk fra hinanden kaldes det konstruktivt, fordi der bliver skabt nyt land, fra magmaen som kommer op fra dens plads. Dermod hvis to plader går mod hindanden kaldes det destruktivt, fordi det skaber mindre land altså jord-skælv.

# data[].attributes.body
På billedet under kan man se de her forskelige plader og deres linjer. I Danmark kan man ikke få jordskælv eller vulkaner, det er fordi Danmark sidder midt inde i en plade. Til forskel hvis man kigger på Island, så ligger Øen midt i mellem to plader, dvs at man meget nemt kan få jordskælv eller vulkaner.

# data[].attributes.body
Fødselsoverskud og Naturlig selektion i dyr

# data[].attributes.body
Hvis vi starter for mange tusinde år siden, så var det som det er idag, nogle fisk er støre og hurtigere end andre. fisk de spiser ikke kun planter og små ting, de spiser hindanden, fx når vi har en haj og en Makrel. Hajen ville altid gå for Markrelen fordi den er mindre og svagere.

# data[].attributes.body
Sådan ville det også altid være, hvis man lige er etdklækket fisk. Det vil simpelthen bare være nemmere for støre fisk at gå for dem, det ville så sige at hvis en fisk kun fødte 3 små fisk, ville de nok højst sandsynligt alle sammen dø. Så hurtigt blev det meget mere smart at føde Rigtig mange æg, så er man sikker på at der idemindste, er en del der ville overleve, Det kalder man Fødselsoverskud. Man siger at en karpe kan få et kuld helt op på 300.000 æg, Til foreskæl lægger en fisk som den Siamesiske kampfisk kun 10 til 40 æg.     -Her har vi en karpe-

# data[].attributes.body
De æg der overlever er oftest dem som er stærkest og hurtigst til at finde/skaffe mad eller ly, Det kalder man "Survival of the fitest."
Det vil så sige at fisken, altid bliver stærkere og stærkere fordi det kun er de stærkeste der overlever det kalder man Naturlig selektion. Selektion betyder Valg, og i fiskens verden er det valgt at, det kun er de stærkeste der overlever og pare sig.

# data[].attributes.body
I fuglens verden er det damen der vælger manden efter hvem der er stærkest, Hurtigst og flyver højest. Naturlig selektion er det fordi damen kun vælger den bedste som betyder de altid bliver Stærkere og Stærkere.

# data[].attributes.body
Naturlig variation er helt normalt, Hvis man har et katte kuld på fem, 4 af dem bliver lyse brune og en bliver sort så er det helt normalt. Dyr bruger forskellige faver som egenskaber, Polar bjørne bruger deres hvide farve til at camouflere. Grunden til at du ikke ser andre end kun hvide polar bjørne er ikke fordi det ikke har Naturlig variation, det er fordi de andre farvede simpelthen ikke klarer sig, da de ikke har noget camouflage og på den måde ikke for føde.

# data[].attributes.body
Systematik er en meget smart måde at have system og overblik overfor fx planter. Carl von Linné var ham som opfandt levende planters systematik system, det var meget smart fordi navnet var på latin dvs at det hedder det samme ligemeget hvor du er fra. Carl von Linné skrev bogen Systema Naturae i 1753. Et par år senere har man næsten navngivet alle planter efter Carls Systematik system.

# data[].attributes.body
Æbler bruger et meget smart system på latinsk er æble Malus og skov er sylvestris dvs at Malus sylvestris betyder skovæble.

Malus pumilla / alm æble
Malus baccata / bær æble
Malus sikkimensis / himalayapryd æble

# data[].attributes.body
Hesten har ikke altid set ud som den gør nu for mange mio år siden var den vandt til at leve i skove, hesten havede derfor meget nemt ved at gemme sig men, langs med tiden havede man ikke så mange skove. Skovende blev til marker og hestene kunne nu ikke gemme sig mere. Derfor blev det mere vigtigt at kunne løbe hurtig, gennem evolutionen ændrede hesten sig så en hel del.

# data[].attributes.body
s