# data[].attributes.body
Põlvamaa koolide 2018 aasta meistrid neidude jalgpallis on ka Põlva Gümnaasiumist. Neidude kuldses võistkonnas mängisid Johanna Luik, Karina Piirimaa, Katrin Piirimaa, Keitlyn Metsmaa, Katariina Kinnunen, Getter Lepp ja Karoli Villako.
KIITUS!

# data[].attributes.headline
TeaMe+ õppepäev – kas ikka teame?27. septembril toimus ajalehe Koit toimetuses õppepäev, kuhu olid kutsutud ka Põlva koolide esindajad. Meie koolist osalesid õpetaja Merle Pintson ning 12. B klassi õpilane Laura Koitsaar.Esimene koolitaja oli  Priit Hõbemägi, kes on Eesti Ekspressis kultuuri-valdkonna arvamustoimetaja, aga enne seda on olnud näiteks ka Eesti Ekspressi peatoimetaja, Ekspress Grupi peadirektor. Ta on  „Keskpäevatunni“ saatejuht, õpetab alates 2012. aastast Tallinna Ülikoolis uurivat ajakirjandust. Hõbemägi rääkis peamiselt sellest, kuidas ka tavalise nutitelefoniga on võimalik professionaalselt lindistada, isegi niimoodi, et seda saab hiljem näiteks tele-eetris näidata. Oleks kvaliteetsem, kui telefon on kahe kaameraga ja veidi kallimast hinnaklassist, aga see pole tingimata vajalik. Enne kui hakata oma telefoniga pilti tegema, peaks kõigepealt telefoni kaamera ära puhastama, sest telefon on taskus või kotis ja selle tagajärjel läheb telefoni kaamera mustaks. Teiseks peaks vaatama, kui palju on telefonis mälu, et teada saada, kui palju saab telefoniga videot või pilte teha. Minimaalselt võiks telefonis vaba mälu olla umbes 2 GB. Vajalik on ka vastupidav aku või kaasaskantav akupank. Õppisime ka ise oma nutitelefoni kaamera erinevaid filtreid kasutama. Visuaali puhul on oluline näidata seda, mis on tähtis ja seda näidata suurelt. Näiteks ruudustik aitab pildi peal teha kompositsiooni. Pilt mõjub paremini, kui tähtis objekt on paigutatud ruudustike ristumiskohtadesse. Tänapäeva ajakirjandus seisab silmitsi probleemiga, et paberkandjatel ajalehed hakkavad järjest ära kaduma ning ajalehti loetakse pigem internetist. Paberlehtede kuulsus langes eelkõige kahel põhjusel. Esiteks oli majanduskriis ja teiseks toimus sotsiaalmeedia plahvatus. Kui oli selge, et paberlehtede kuulsus enam tagasi ei tule, tekkisid sellised internetileheküljed nagu seda on näiteks delfi.ee ja postimees.ee ning need on aina enam hakanud asendama paberilehti. Samas ei tohi ära unustada neid lugejaid, kes loevad paberlehti, sest paberlehtede lugejaid senini veel on. Digiväljaannete lugejad ootavad kogu aeg, et mingi uus uudis tuleks või mingi artikkel täieneks. Samas ei tohi digiväljaannetes uute uudistega üle pingutada, aga mõõdukalt pingutamine toob positiivse tulemuse. Oluline on saada endale lugejaid, püsides kogu aeg pildil. Ajakirjandus ei kao kunagi ära, sest vajadus kohalike uudiste vastu on alati. Päeva teist poolt juhatas Mart Raudsaar, kelle juhatamise järgi analüüsisime ka ise kolme Koidu väljaannet ja mõtlesime, mida võiks mõne loo juurde lisada ja miks. Mulle väga meeldis see õppepäev, sest sain rohkem ajakirjanduse kohta teada ning erinevaid nippe selle kohta, kuidas oma nutitelefoniga paremaid pilte teha, mida saaks vajadusel kiiresti meediaväljaannetes kasutada.Laura Koitsaar

# data[].attributes.subject
TeaMe+ õppepäev – kas ikka teame?27. septembril toimus ajalehe Koit toimetuses õppepäev, kuhu olid kutsutud ka Põlva koolide esindajad. Meie koolist osalesid õpetaja Merle Pintson ning 12. B klassi õpilane Laura Koitsaar.Esimene koolitaja oli  Priit Hõbemägi, kes on Eesti Ekspressis kultuuri-valdkonna arvamustoimetaja, aga enne seda on olnud näiteks ka Eesti Ekspressi peatoimetaja, Ekspress Grupi peadirektor. Ta on  „Keskpäevatunni“ saatejuht, õpetab alates 2012. aastast Tallinna Ülikoolis uurivat ajakirjandust. Hõbemägi rääkis peamiselt sellest, kuidas ka tavalise nutitelefoniga on võimalik professionaalselt lindistada, isegi niimoodi, et seda saab hiljem näiteks tele-eetris näidata. Oleks kvaliteetsem, kui telefon on kahe kaameraga ja veidi kallimast hinnaklassist, aga see pole tingimata vajalik. Enne kui hakata oma telefoniga pilti tegema, peaks kõigepealt telefoni kaamera ära puhastama, sest telefon on taskus või kotis ja selle tagajärjel läheb telefoni kaamera mustaks. Teiseks peaks vaatama, kui palju on telefonis mälu, et teada saada, kui palju saab telefoniga videot või pilte teha. Minimaalselt võiks telefonis vaba mälu olla umbes 2 GB. Vajalik on ka vastupidav aku või kaasaskantav akupank. Õppisime ka ise oma nutitelefoni kaamera erinevaid filtreid kasutama. Visuaali puhul on oluline näidata seda, mis on tähtis ja seda näidata suurelt. Näiteks ruudustik aitab pildi peal teha kompositsiooni. Pilt mõjub paremini, kui tähtis objekt on paigutatud ruudustike ristumiskohtadesse. Tänapäeva ajakirjandus seisab silmitsi probleemiga, et paberkandjatel ajalehed hakkavad järjest ära kaduma ning ajalehti loetakse pigem internetist. Paberlehtede kuulsus langes eelkõige kahel põhjusel. Esiteks oli majanduskriis ja teiseks toimus sotsiaalmeedia plahvatus. Kui oli selge, et paberlehtede kuulsus enam tagasi ei tule, tekkisid sellised internetileheküljed nagu seda on näiteks delfi.ee ja postimees.ee ning need on aina enam hakanud asendama paberilehti. Samas ei tohi ära unustada neid lugejaid, kes loevad paberlehti, sest paberlehtede lugejaid senini veel on. Digiväljaannete lugejad ootavad kogu aeg, et mingi uus uudis tuleks või mingi artikkel täieneks. Samas ei tohi digiväljaannetes uute uudistega üle pingutada, aga mõõdukalt pingutamine toob positiivse tulemuse. Oluline on saada endale lugejaid, püsides kogu aeg pildil. Ajakirjandus ei kao kunagi ära, sest vajadus kohalike uudiste vastu on alati. Päeva teist poolt juhatas Mart Raudsaar, kelle juhatamise järgi analüüsisime ka ise kolme Koidu väljaannet ja mõtlesime, mida võiks mõne loo juurde lisada ja miks. Mulle väga meeldis see õppepäev, sest sain rohkem ajakirjanduse kohta teada ning erinevaid nippe selle kohta, kuidas oma nutitelefoniga paremaid pilte teha, mida saaks vajadusel kiiresti meediaväljaannetes kasutada.Laura Koitsaar

# data[].attributes.body
mis toimusid 27. septembril ja sel korral nutinurgas, tutvustati sellist lihtsat ja vahvat äppi nagu Cardboard Camera/ https://play.google.com/store/apps/details?id=com.google.vr.
cyclops&rdid=com.google.vr.cyclops , mis lubab sul sekunditega valmis saada häälega virtuaalreaalse video.
Jagasime ka veebilehekülgi, kus saad virtuaalreaalset nautida.
Otse loomulikult on olemas väga palju veebilehekülgi ja rakendusi, kus saad virtuaalreaalset ise ka luua.
Kevadel lõppenud etwinningu projekti üheks tulemiks oli ka e-sein, kuhu said koondatud nii virtuaalreaalse kui ka liireaalsuse loomise keskkonnad ja rakendused.
Kellel huvi, küsib.
NB! Järgmiste digiminutiteni!

# data[].attributes.body
esindasid meie gümnaasiumi Põlva Linna staadioni avamisel

# data[].attributes.body
Põlva gümnaasium 1 võitis Põlva maakonna koolide 10.-12.klasside noormeeste jalgpalli meistri-võistlused.
TUBLID! KIITUS!

# data[].attributes.body
Euroopa keeltepäeva viktoriin 2018 kooliõpilastele on nüüd lõppenud.
Meie gümnaasiumist osalesid:
Uku Sõrmus
Kerli Metsoja
Lemme Liin
Mette-Marit Rehemets
Uku Rätsep
Kristin Pintson
Kristin Kasuk
Rutt Kahre
Karl Kollom
Õpetajatest tegid kaasa:
Krista Untera
Marit Oimet
Helle-Mari Märtson
Paraku ei õnnestunud meie osalejatel maksimumpunkte saada, aga teadmisi küll!
Veelkord suured tänud kõigile osalejatele!
NB! Peagi ilmuvad viktoriini ka õiged vastused! Ja siis saab ka veel õppida!

# data[].attributes.body
käis 26. septembril tutvustamas Konstantin Nikiforov, kes tutvustas üksikasjalikult enesekaitse kursust.

# data[].attributes.attachment_link.description
Nüüd oled leidnud! Vanglas on alati põnev, toredad kaaslased, palju võimalusi enesearenduseks. Ootame sind!

# data[].attributes.body
25.septembril oli meil külas meie armastatud tippsportlane- tõkkejooksja rasmus Mägi.
Auditoorium oli kuulajatest puupüsti täis!
Nagu juba teada, siis Rasmus rabab kõiki oma inteligentsuse ja suhtlemis-, rääkimis-,analüüsimis-
oskusega.
Sportlane, kelle tublidust ja järjekindlat tööoskust tuleb väga kiita!
Rasmuse mõtted ja vastused küsimustele olid sisukad ja asjalikud.
Missugune haritus õhkus meie edukast sportlasest!
Tema väärtushinnangud ja väärikus, käitumine ja suhtlemine- ühesõnaga eriline isiksus jäävad meid kauaks-kauaks kummitama.
Tänud Rasmuse meie majja toojatele-organiseerijatele!

# data[].attributes.body
Sügis saabus, pintsel peos -
mets on nüüd kui meistriteos!
Vahtrad said talt põsepuna,
kastan tuhat pruuni muna.
Kask ja pärn on kullakarva,
lepalehed mullakarva.
haavapuud on eputrillad,
nüüd on punased ja lillad!

Pihlakad said kaela pärlid…
Sügisel on võimsad värvid!
Samaks jäid vaid mänd ja kuusk -
nad on hoopis teisest puust!
(Leelo Tungal)
Pildi allikas: https://pixabay.com/photo-2609978/

# data[].attributes.attachment_link.title
Free Image on Pixabay - Nature, Autumn, Leaves, Stems

# data[].attributes.attachment_link.description
Download this free picture about Nature Autumn Leaves from Pixabay's vast library of public domain images and videos.

# data[].attributes.body
kes saavutas reedel, 21. septembril toimunud maakondlikul lilleseadevõistlusel gümnaasiumi-astmes tubli 2. koha.

# data[].attributes.body
Reedel valiti uus ÕE!
Soovime valituile toimekust ja edu!

# data[].attributes.body
Meie Kairi Parson viibis selle Eesti-sisese õpilasvahetusprogrammi raames Hiiumaa Gümnaasiumis. Ta tutvustas kuulajatele seda programmi + oma muljetest ja kogemustest.

# data[].attributes.body
meie gümnaasiumis saab olema ÜLIPÕNEV!

# data[].attributes.body
Sellest rääkis meile Karl Gustav Adamsoo oma huvitavas loengus 18.09.
Saime teada, kuidas on anonüümsusega,
nähtamatute lugejatega,
ideaalide ja normide loomisega,
mõjuisikute ja küberkiusamisega.
Pildi allikas: https://www.slideshare.net/alaradural/ie-university-mim-application

# data[].attributes.body
Taaskord jooksis Põlva Gümnaasiumi võistkond maratonijooksus maailmarekordist parema tulemuse. Distantsiks oli 42 195m, mida läbisid õpilased 200  meetri kaupa. Võistkonnas jooskid: Johanna Laanoja, Evelin Arulepp, Kristin Semm, Anabel Oja, Katrin Piirimaa, Anete Saar, Kelli Parind, Karily Klaus, Kristin Kasuk, Reelika Kärbla, Rane Arumets, Kristi Vaino, Johanna Luik, Laura Nagel, Estriin Arcos Haabma, Jürgen Hansen, Rainer Jüriöö, Kristjan Koosapoeg, Kristo Pille, Olev Paju, Reiko Kottisse, Uku Sõrmus, Vahur Põldsam, Matthias Mandel, Ruben Pütt, Juhan-Villem Kaivo, Karl-Mihkel Kaivo, Karol-Ari Krimses, Gabriel Villako, Janek Oja. Tublid olete!!!!
Aitäh ka Lota Vanale ja Laura Noormetsale, kes olid abiks.

# data[].attributes.body
ratastel näitus vuras peaaegu meie kooli õuele (peatus 17.-18. sept siiski Edu keskuse parklas). 12. kl õpilased  said võimaluse piiluda  Eesti tulevikku, mis tugineb biomajandusel. Kui kasutame oma taastuvat ressurssi – metsa – targalt, on ühest planeedist meile ka tulevikus küllalt.
https://www.youtube.com/watch?v=wrKSWNhPDGQ&feature=youtu.be

# data[].attributes.body
Tartus (tõsi, seda päeva juhiti Portugalist) võttis osa ka 17 meie bioloogiahuvilist õpilast. Vaimustusime noorteadlaste loengutest ja põnevatest töötubadest.  https://estmikro.org/mikroobide-paev/

# data[].attributes.body
15. septembril toimus ülemaailmne koristuspäev, World Cleanup Day, millest võttis osa ka Põlva Gümnaasiumi koolipere.
KIITUS tublidele osalejatele!

# data[].attributes.body
oli ühislugemise teemaks 11. septembril/
https://pgloeb.wordpress.com/2018/09/10/prugisaared/

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Möödunud pühapäeval alustas ookeani koristamise algatus Ocean Cleanup Project puhastussüsteemi Ocean Cleanup System 001 pukseerimist USA-st San Franciscost 240 meremiili eemal asuvale „katselapile".

Kui süsteem on kohale toimetatud, suruvad tuul ja lained selle U-kujuliseks ning see jääb aeglaselt omapead ringi triivima.

Süsteemi all rippuv kolmemeetrine „seelik" kogub kokku kuni millimeetrise läbimõõduga plastikupuru. Väiksemad alused lossivad hiljem kogutud prügi pardale ja toimetavad maismaale, kus plastmaterjal taaskäideldakse.

Kaks nädalat vältava piloot-koristusoperatsiooni jooksul seiratakse süsteemi põhjalikult veendumaks, et see ülesannet tõrgeteta täidab, kahjustamata samal ajal planktonit ja muid merelisi eluvorme. „Meie eesmärk on püüda plastikut, mitte kalu," rõhutas algatuse esindaja Joost Dubois CNN-ile antud usutluses.

Pärast katseperioodi edukat lõppu pukseeritakse poomvõrk veel 900 meremiili kaugemale, kus see alustab oma peamist missiooni - Vaikse ookeani suure prügisaare likvideerimist.

Meeskonnad jätkavad seiramist kohapeal kuue kuu vältel, kuid loodavad, et pärast nende lahkumist saab autonoomne koristusseadeldis tööga ka üksi hakkama.

Ookeanis triivib tänase päeva seisuga ringi hinnanguliselt 165 miljonit tonni plastprügi, kuid pole välistatud, et 2050. aastaks sisaldab ookean plastmassi juba rohkem kui kalu (s.t, kuni miljard tonni).

Ocean Cleanup Project loodab, et nende System 001 suudab aastas ookeanist ekstraktida u 55 tonni plastikut.

88 000 tonnise prügisaare kõrval - rääkimata igal aastal maailmamerre lisaks jõudvast üheksast miljonist tonnist - on see küll nagu tilk meres, kuid algatusrühm loodab viimaks vette lasta kokku 60 puhastussüsteemi, mis likvideeriksid iga viie aasta tagant 50% Vaikse ookeani suurest prügisaarest.

# data[].attributes.attachment_link.title
Vaikses ookeanis on liiga palju plastprügi. Üks algatus hakkab seda tasapisi välja rookima

# data[].attributes.attachment_link.description
Möödunud pühapäeval alustas ookeani koristamise algatus Ocean Cleanup Project puhastussüsteemi Ocean Cleanup System 001 pukseerimist USA-st San Franciscost 240 meremiili eemal asuvale „katselapile". Kui süsteem on kohale toimetatud, suruvad tuul ja lained selle U-kujuliseks ning see jääb aeglaselt omapead ringi triivima. Süsteemi all rippuv kolmemeetrine „seelik" kogub kokku kuni millimeetrise läbimõõduga plastikupuru.

# data[].attributes.body
Keskkonnaameti keskkonnahariduse spetsialist Mari Kala rääkis puupüsti täis auditooriumile jäätmetest ning mis sõltub sealjuures meie endi valikutest.

# data[].attributes.body
esindajad olid meil külas 11.septembril ja rääkisid rikkaks saamisest, droonide lennuta-misest ning turundusest ja info-ühiskonnas hakkama saamisest. Külalistunnid toimusid projekti Tagasi Kooli raames.

# data[].attributes.body
KAS SINA KÖÖD KAASA?!
Kui jah, siis regsitreeru Stuudiumis!

# data[].attributes.attachment_link.description
Maailmakoristuspäev 15. september 2018. Võta osa maailma suurimast kodanikuliikumisest ja löö kaasa Eesti koristamisel! Üks päev, 150 riiki, miljonid vabatahtlikud. Tule appi!

# data[].attributes.body
palju rahvast ja palju sagimist!
Nagu varasematelgi aastatel said meie õpilased laadal veelkord näha-kuulda-veenduda valitud valikkursuste sisu ja läbiviijate kohta.
Valikkuruste kohta leiad infot siin:
http://pg.edu.ee/valikkursused
Valikkursustele saab  registree-
ruda Stuudiumis.
Pilt: https://pixabay.com/photo-3280308/

# data[].attributes.attachment_link.title
Free Image on Pixabay - Forward, Businessman, Globe, World

# data[].attributes.attachment_link.description
Download this free picture about Forward Businessman Globe from Pixabay's vast library of public domain images and videos.

# data[].attributes.body
Sellest õppeaastast alates hakkavad nutisamme meie koolielus toimetama meie digitiimi liikmed.
Meie digitiimi kuuluvad:
1. Jan-Mattias Kottise
2. Raito Piirisild
3. Ranar Pügi
4. Fred-Eric Kärblane
5. Kevin Klaus
6. Laura Nagel
7. Lota Vana
8. Selma Rein
9. Margit Pikk
10. Kristi Vaino
11. Sander Nemvalts
12. Uku Rätsep
13. Uku Sõrmus
( Kui keegi sooviks veel liituda, tuleb palun vestlusele 203-s)
Pilt: https://pixabay.com/photo-3574545/

# data[].attributes.attachment_link.title
Free Image on Pixabay - Smart Home, House, Technology

# data[].attributes.attachment_link.description
Download this free picture about Smart Home House Technology from Pixabay's vast library of public domain images and videos.

# data[].attributes.body
hea teekaaslane, leiad  meie gümnaasiumis vastaval  veebiseinal.
Kel huvi, tuleb küsib aadressi!
Ja see täieneb jooksvalt!

# data[].attributes.body
leiad kõik ühislugemise artiklid ja sellega seonduva!
https://pgloeb.wordpress.com/
( Klõpsa alloleval pildil ja veendu! )

# data[].attributes.body
Meie kooli esimese koolipäeva aktus toimus 30. augustil

# data[].attributes.body
28. augustil käisid meie gümnaasiumist
Alo Savi,
Florika Kolbakova;
Kaia Tamm.
Pidulik vastuvõtt toimus Filmimuuseumis
Fotod: https://www.hm.ee/et/galeriid/haridustootajate-vastuvott-28082018

# data[].attributes.body
Enne kooliaasta algust pidasid õpetajad töökoosolekuid suisa kahel päeval ja 27. augustil osalesid paljud õpetajad ( Rein, Leena, Ülle, Leesi, Merle, Viivi, Marika, Florika, Elina, Kaia, Krista, Aimi) Tuleviku Õpetaja I mooduli 1. koolituspäeval.
Alati on miskit õppida!

# data[].attributes.body
24. augustil toimus meie majas Põlvamaa õpetajate augustifoorum 2018.
Foorumi alguses tänati ja tunnustati parimaid. Me oleme uhked, et meie gümnaasiumis töötavad Põlvamaa aasta gümnaasiumiõpetaja Kaia Tamm ja kooli ja  aasta õppeasutuse juht Alo Savi!
Palju õnne ja edu vabariiklikul konkursil Aasta Õpetaja 2018

Üritust olid modereerimas Hanna Maria Laane ja Jan-Mattias Kottise, kes esitasid ka mitu armast laulu

# data[].attributes.body
Matemaatika tasemetest tuleb jälle! :)

# data[].attributes.body
Esimene koolipäev 2018!

# data[].attributes.attachment_link.description
TERE KOOL: Meie kooli põnevusest pakatav õppeaasta saab avalöögi 30.augustil kell 12.00 õppeaasta avaaktusega. Aktusele eelneb 10.klasside õpilastele infotund ning järgneb kogu kooliperele mentortund...