# data[].attributes.body
500 a. eKr - 50 a. pK

# data[].attributes.body
50 - 450 a. pKr

# data[].attributes.body
550 - 800 a. pKr

# data[].attributes.body
800 - 1050 a. pKr

# data[].attributes.body
1050 - 1200 pKr

# data[].attributes.body
Aastatel 2008 ja 2010-12 kaevati Saaremaa Sõrve poolsaarelt välja laevajäänused. Radiosüsiniku meetodil tehti kindlaks, et laevad olid ehitatud puudest, mis olid langetatud millalgi vahemikus 650-700 a. pKr. Laevadesse olid maetud 41 inimest. Maetutele pandi kaasa rohkesti relvi ja kilpe. Salme leid on erakordne seetõttu, et suurem sõdalaste rühma laevmatuseid pole peaaegu üldse teada. Võib arvata, et Salmes laevadesse maetud inimesed olid võitluses langenud Skandinaavia sõjamehed.

# data[].attributes.body
Suure rahvasterändamise käigus lagunes 5. sajandi lõpul senine suurvõim Rooma impeerium. Lääne- ja Lõuna-Euroopas algas seejärel keskaeg. Oluliseks jõuks kujunesid germaanlaste riigid ja kristlik kirik, mis laiendasid jõudsalt oma territooriumi ja mõjuvõimu. 7-8. sajandil viljelusmajandus täitus, järk-järgult kujunesid külad, suured muutused

# data[].attributes.body
Hauapnaustes toimusid suured muututsed, mis näitavad ühiskonna jätkuvat kihistumist ja ülikute rikkuse kasvu.

# data[].attributes.body
Linnuseid hakati tunduvalt rohkem ehitama 8. sajandi paiku. Linnuseid ehitati järskude nõlvade ja paraja suurusega küngaste otsa. Linnused pakkusid kaitset sõja- ja röövretkede eest.
Need asusid peamiselt omaaegsete teede ja jõgede ääres, mis viitab kaubanduslikele sidemetele, milles etendasid juhtivat rolli ülikud.

# data[].attributes.body
Enamik inimesi elas avaasulates. Kujunesid mitmest talust koosnevad külad, alguse sai traditsiooniline külaühiskond. Mõned keskmisel rauaajal kujunenud külad on asustatud kuni tänaseni.
pronksiajal ja eel-Rooma rauaajal jagnes Eesti kaheks eriliiksmeliseks regiooniks: rannikupiirkonnaks ja sisemaaks.