# data[].attributes.body
den andre industrielle revolusjonen kom som en slags videreføring av den første, men med noen viktige forskjeller. Hvor den første industrielle revolusjonen bygget på for eksempel handelsmenn som samlet en liten gruppe arbeidere under et tak for å lage et produkt, som dermed effektiviserte arbeidet, bygget den andre revolusjonen på å samle flere små bedrifter sammen til et stort selskap. sammen med arbeidseffektiviserende maskineri som samlebåndet, kunne denne bedriftstypen produsere store mengder varer til en lavere pris. dette var kostbart som er grunnen til at flere bedrifter ofte måtte samles for at investeringen skulle være verdt kostnaden. Denne nye tanken rundt hva en bedrift var ledet til det vi kan kalle en revolusjon i samfunnet. Arbeidseffektiviteten skjøt i været og arbeiderne begynte etter hvert å kreve mere lønn. det at arbeiderklassen plutselig hadde mere penger ledet til at nå også de kunne bli kunder av produktene de var med å produsere. Arbeidere som kunder var en ny tanke på denne tiden og sammen med lavere priser åpnet dette opp et helt nytt marked for bedriftene

# data[].attributes.headline
Den viktigste årsaken var at produksjonen skulle effektiviseres og kostnadene senkes. Dette førte til at nye metoder måtte bli brukt, som førte til utviklingen av mekaniske løsninger. Samlebånd står i sentrum i denne perioden. Dette førte til at produktene ble mer kommseriselle, der målet var at det skulle bli et allment produkt. Strukturen i fabrikkene endret seg, og det var mer fokus på spesialisering for effektiv masseproduksjon. Masse produksjonen førte til at flere fabrikker måtte bygges og flere små bedrifter slo seg sammen (horisontal integrasjon). Ledelsen endret seg også slik at eieren ikke lenger styrte produksjonen, men han ansatte en leder som tok over styring av produksjonen

# data[].attributes.subject
Den viktigste årsaken var at produksjonen skulle effektiviseres og kostnadene senkes. Dette førte til at nye metoder måtte bli brukt, som førte til utviklingen av mekaniske løsninger. Samlebånd står i sentrum i denne perioden. Dette førte til at produktene ble mer kommseriselle, der målet var at det skulle bli et allment produkt. Strukturen i fabrikkene endret seg, og det var mer fokus på spesialisering for effektiv masseproduksjon. Masse produksjonen førte til at flere fabrikker måtte bygges og flere små bedrifter slo seg sammen (horisontal integrasjon). Ledelsen endret seg også slik at eieren ikke lenger styrte produksjonen, men han ansatte en leder som tok over styring av produksjonen

# data[].attributes.body
De viktigste årsakene til den 2 industrielle revolusjon var at eksisterende produksjon og produksjonsmetoder ble forbedret, det jeg mener er at å skape et produkt ble mindre kostbar, for eksempel så ble jern erstattet av stål som var billigere, som hjalp med å skape jernbane for transport. Ikke bare ble eksisterende produksjon forbedret, men nye oppfinnelser ble skapt. Disse to faktorene sammen gjorde det enklere for bønner og bedrifter å produsere, å deretter selge produktene sine. Sterk myndighetspolitikk var også en viktig rolle innenfor årsak til den 2. industrielle revolusjon. Land ble gitt bort for å oppmuntre arbeidere til å bygge det de ønsket.

# data[].attributes.body
Den andre industrielle revolusjon bar preg av økt og forbedret transport og kommunikasjon. Dette gjorde det lettere og frakte varer og USA så stor nytte av den nasjonale jernbaneutbyggingen. Det ble introdusert nye fenomener slik som samlebånd og ''big business''.

USA tok ledelsen i markedet og vi begynte å se mer masseproduksjon og mer effektiv produksjon. Dette skyldes at alle ville ha de samme varene. Da tilbudet økte såpass betraktelig ble det enkelt for bedrifter slik som Ford å senke produksjonskostnadene for å møte markedets etterspørsel.

Den andre industrielle revolusjon kom da troen på det frie marked falt etter den økonomiske kristen i 1872. Denne var en videreutvikling av den første revolusjonen.

# data[].attributes.body
Den andre industrielle revolusjonen er et produkt av at de nasjonale behovene økte. Målet var økonomisk vekst i landet og for hvert individ.  Bedriftene ble komplekse foretak som masseproduserte, dette kunne de gjøre ved å bruke samlebåndsproduksjon. At hver arbeider jobbet i tempo til en maskin og hadde bare ansvar for en liten spesialisert del av produksjonen gjorde varene billig. At varene var billig for en hver man eller i det minste tilgjenlig gjorde at etterspørselen gikk opp og markedet økte drastisk. Selskapene begynte å bli så kapital krevende med alle maskinene som ble tatt i bruk at det ikke lenger var mulig for enkeltpersoner å drive bedriftene lenger. Man gikk mer og mer vekk fra eier ledelse til lederstyrt ledelse, både fordi bedriftene var blitt så store å komplekse de var vanskelige å holde styr på men også fordi det ikke lenger var en eier men mange aksjeinvestorer.
Storproduksjonen førte til fusjoner mellom bedrifter som drev med det samme så det ble bygget megafabrikker, men det ble også kjøpt opp bedrifter i hele næringskjeden så man hadde økonomisk kontroll  fra start til slutt.
Med en økning i forbruk og produksjon begynte for alvor den internasjonale handelen, dette førte til at det var nødvendig med transporttjenester som tog og båter for å frakte varene ut til andre markeder men også for å importere råvarer til fabrikkene som skulle produsere varer av dem.

# data[].attributes.headline
den andre industrielle revolusjon varte fra omkring år 1880-1920. logikken varte til ca 1970. 

# data[].attributes.subject
den andre industrielle revolusjon varte fra omkring år 1880-1920. logikken varte til ca 1970. 

# data[].attributes.body
den andre industrielle revolusjon river seg i stor grad fra tankegangen i den første industrielle revolusjon. Det kom en krise etter andre verdenskrig, som kort sagt førte til en generell uro på alle områdene i et samfunn, både sosialt, økonomisk og politisk. det ble høy pengeinflasjon...
sentrale kjennetegn under den andre industrielle revolusjon er at det ble økt og forbedret transport og kommunikajson, utbredelse av markedet og en spesialisert og økt produksjon.
det vokste frem en tankegang om at "big is better", utslaget av dette var store bedrifter med mye kapital og mer effektivisert produsering. de kunne produsere mer effektivt ved at det ble utviklet en mer vitenskapsbasert innovasjon, innenfor elektrisitet, metaller, kjemiske produdkter etc.
amerika vokste seg til å bli det aller mektigste landet under den andre industrielle revolusjonen.
amerika foretok tunge investeringer, og forsket intenst med tett sasmarbeid med univeristeter, for å utvikle nye produkter og innovere de. de utviklet en masseproukjson og førte til at markedet fikk et høyt tilbud og etterspørsel.

# data[].attributes.body
Folk gikk fra å produsere i mindre bedrifter til storbedrifter. Arbeiderne ville ha mer lønn som også førte til at Staten tok mer inngrep på markedet. Eierne mistet større deler av makten innenfor bedriftene ettersom disse nå var blitt så store at det var lederstyrt. Ved hjelp av mer spesialisering var det mulig å ansette mye mer folk, som også førte til mange flere produkter til en leverer pris. Mye av dette henger sammen med befolkningsvekst og urbanisering, som igjen henger sammen med økt og forbedret transport og kommunikasjon (Jernbanen). Folk samlet seg mer i byene og etablerte storbedrifter gjennom vertikal integrering. Dette førte da altså til et kapitalistisk gjennombrudd ettersom det ikke lenger var handel med varer som ble betalt, men selve arbeidskraften.

# data[].attributes.body
Årsaker til den andre industrielle revolusjon:

-       Tilgangen på teknolog

-       Markeder og arbeidskraft

-       Ble mye enklere å effektivisere produksjonen

-       Tilgangen på industriell kunnskap

-       Politiske forhold og et investeringsvillig borgerskap førte til en grunnleggende omforming av samfunnslivet

-       Storbedrifter vokste fram

-       Frikonkurranse, den usynlige hånd ble erstattet med den synlige hånd

-       Bedriftsøkonomien ble i større grad styrt av bedriftenes egne interesser fremfor at markedskreftene fikk operere fritt

# data[].attributes.body
Produksjon ble enda mer spesialisert i den andre industrielle revolusjonen. Det kom ny teknologi, markeder og enda sterkere arbeidskraft. En mer effektiv produksjon og industriell kunnskap ble utviklet. Blant annet teorien Alfred D. Chandler utviklet om hvordan USA tok SB igjen og ledet verdensøkonomien, sto sentralt.
Det kom økt og forbedret transport og kommunikasjon. Tunge investeringer innenfor forskning og utvikling ga markedet et sterkt grunnlag. Markedsøkonomien startet å bli større, samt etterspørselen etter varer.

Den andre industrielle revolusjonen oppsummeres med store selskaper, kontrollerte markeder og synlig hånd.

# data[].attributes.headline
Den 2. industrielle revolusjonen - Årsaker

# data[].attributes.subject
Den 2. industrielle revolusjonen - Årsaker

# data[].attributes.body
Den 2. industrielle revolusjonen var preget av masseproduksjon av varer, ofte gjennom samlebånd. De vestlige landene går mot et mer moderne samfunn, og større bedrifter krever mer kunnskap og kapital. Større deler av befolkningen overføres fra landbruket til byer og industrien. Samtidig var det mye sosialt opprør i samfunnet blant arbeiderne. Arbeidslivet var sterkt preget av regulering. Etter 1935 begynte staten å ta grep og legge mer til rette for arbeidslivet, arbeiderne stilte mer krav, og arbeiderforeninger ble satt mer i fokus.

# data[].attributes.body
markedsøkonomien begynte å vokse mer og mer fram, etterspørsel og produksjon gikk opp. samtidig som staten gjorde det lettere for selskap, ved å gi dem f.eks. skattelettelse og eiendommer.

# data[].attributes.body
Transport og kommunikasjon gjorde at produksjonen økte. Vi fikk samlebånd på fabrikkene og dette førte til mer spesialisert arbeid og masseproduksjon. Jernbanen ble utbygget noe som førte til at det var lettere å transportere varer rundt. Det førte igjen til mer handel og høyere etterspørsel.
USA var et viktig land i denne perioden. De bygde store multinasjonale selskaper som konkurrerte globalt. Lederne i arbeidet tok over bedriftene ettersom de ble så store og eierne hadde ikke nok kapital til å ha noe å si i den store sammenhengen til selskapet.
Det ble også mer kontrollerte markeder, hvor staten styrte mer enn tidligere. Chandlers teori om den synlige hånd, gikk ut på at det var lederne i selskapene som styrte markedet. Det var ikke lenger ett fritt marked, hvor det styrte seg selv. Lederne i bedriftene styrte hvor de store fabrikken ble lokalisert og hvor industrien skulle være.

# data[].attributes.body
Den andre industrielle revolusjonen tar for seg overgangen fra dampmaskiner og over til elektrisitet og forbrenningsmotorer. Fabrikkene utvidet både produksjon, men også størrelse. Vi så fabrikker begynte å få flere tusenvis av arbeidere samtidig som at produksjonen tok seg kraftig opp. To årsaker bak dette var den vertikale integreringen og oppfinnelsen av samlebåndet. Vertikal integrering var at fabrikker begynte å produsere ulike produkter i samme produktkjede under ett og samme tak. Dette sørget for at produksjonen tok kortere tid, samtidig som at det var med på å kutte kostnadene. En av de første som innførte dette var Henry Ford. Vi sier at den andre industrielle revolusjonen er preget av internasjonale og nasjonale prosesser. Økt varebytte var med på å skape store markeder og økonomisk vekst. Utvekslingen av erfaringer og kunnskap spilte også en stor rolle.

# data[].attributes.body
Kjemisk industri

# data[].attributes.body
Det var Økonomisk krise, som ga masse problemer. Det var ustabil økonomi fordi økonomien var basert på krigsføring. Dette gjorde at flere gjorde motstand. Dette førte til arbeidernes lov og et steg videre mot det  vi i dag kaller velferdstaten. Dette var med på gjør at staten må begynne å legge til rette for næringslivet. Vi kjennetegner den 2. industrielle rev med det vi kaller forhandlingsøkonomi. Det vil si måten priser, inntektsfordelingen (lønninger), offentlige støtteordninger og andre vilkår i arbeidsmarkedet blir bestemt gjennom forhandlinger mellom staten og ulike næringsinteresser (fagforeninger, arbeidsgiverforeninger og andre frivillige organisasjoner)

# data[].attributes.body
Noen av de viktigste årsakene til den andre industrielle revolusjonene var blant annet uroen som fantes (økonomisk, sosialt og politisk). Etter den første indusrielle revolusjonen, hvor de hadde gått fra bytteøkonomi til pengeøkonomi begynte etterspørselen å gå opp og bedrifter endte med å måtte produsere mer. Når den andre industrielle revolusjonen brøt ut begynte verdien på disse pengene å gå ned og folk satt igjen med alt for mye produksjon. En annen grunn er hvordan arbeiderne følte at de ikke ble behandlet slik de skulle, de hadde dårlig råd og levde dårlig. Etter første verdenskrig gikk alt i stop og verdien på alt gikk ned, staten så ingen annen utvei enn å gå inn å hjelpe til å få opp verdien og produksjonene.

# data[].attributes.body
Økonomien ble i langt større grad styrt av bedriftens egeninteresser, istedenfor at markedskreftene styrte fritt. En viktig årsak var at velferdsstaten vokste opp og vi opplevde en stor golbaliseringsperiode. Bankvesenet endret seg og mange land ønsket å ta igjen forspranget Storbritania hadde fått under den første industrielle revolusjon. Vi gikk fra Adam Smiths Usynelige hånd til Den synelige hånd som handlet om at bedrifter ble styrt av egeninteresser. Den internasjonale økonomien vokste og bedriften fikk en større betydning enn før.

# data[].attributes.headline
skapt av internasjonale og nasjonale prosesser

# data[].attributes.subject
skapt av internasjonale og nasjonale prosesser

# data[].attributes.body
big business

# data[].attributes.body
Samfunnet hadde vært igjennom en globaliseringsbølge, alle ville ha de samme varene. Modernisering som for eksempel papir, stål og aluminium. Ny teknologi og nye oppfinnelser. Tilgangen på elektrisitet var en årsak til at industrien og samfunnslivet ble utviklet.
Økt befolkningsvekst førte til større etterspørsel. Dette førte også til større tilgang på arbeidskraft.

# data[].attributes.body
Det ble økt og forbedret transport og kommunikasjon. Dette gjorde det lettere å frakte varer. Vi fikk en ledelsesrevolusjon hvor enkeltpersoner i bedriften fikk mye makt og penger. Altså fikk vi en lederkapitalisme. Samlebåndet er essensielt fordi det blir et høyere tilbud og lavere pris på hver enkelt vare. Arbeiderne tjente nok til at de adde råd til å kjøpe varene de produserte. Bedriftene gikk også bedre fordi mange ble profesjonalisert med utdanninger.

# data[].attributes.headline
Årsaken til den andre industrielle revolusjon 

# data[].attributes.subject
Årsaken til den andre industrielle revolusjon 

# data[].attributes.body
Den andre industrielle rev var en videreutvikling av den første. man begynte å masseprodusere produkter og man fikk en mer effektiv produksjon. den andre industrielle rev startet ca 1870 årene og gled inn til den tredje på 1970. USA tok ledelsen inn i den andre industrielle revolusjonen fordi man begynte å få store selskaper som masseproduserte da det var stor etterspørsel  på produkter og man begynte å standardisere produktene og gå bort i fra spesialisert produksjon. Ford var en av disse store selskapene som hadde en horisontal marked. dette vil si at man driver alle prosessene til å lage et sluttprodukt innad i selskapet og ikke kjøper opp spesielle deler av andre selskaper. dette er også et av kjennetegnene til at det var den andre industrielle revolusjonen. Arbeidere fikk råd til å kjøpe varer som de ønsket ettersom at bedriftene sendte ut store kvantiteter av produkter som gjorde at kostnaden på vær enkelt produkt gikk lavere. dette er også en annen kjennetegn på den andre industrielle revolusjonen. Jo mer produkt jo mer profitt. Norge under den andre industrielle revolusjonen hadde kjennetegn at staten styrte mer og planla hva arbeiderene skulle gjøre. vi ble store i skipsindustrien og ble kalt tannhjulet i den globale markedet siden Norge hjalp til med å frakte produkter

# data[].attributes.body
Det som. skiller andre revolusjonene fra den første mest, er kanskje at produksjonen ble enda mer spesialisert. I tillegg er det også mye mer masseproduksjon. Det er her staten har allerede innsett hvor viktig fri markedsøkonomi er. Dette førte til at staten også tilrette la for at enda mer økonomisk vekst. Dette gjorde den i form av utbygging av infrastruktur og et moderne transport nett.   Det er også under den tiden at bedrifter ble enda mer kapital drevet enn det de var i den første industrielle revolusjonen.

# data[].attributes.body
Den andre industrielle revolusjonen kom som en reaksjon på og videreutvikling av den første industrielle revolusjon. Selskaper med få få eiere slår seg sammen og derfor ble selskapene også mye større.
i Alle land ble industrien sett på som strategisk viktig og nødvendig å bygge ut.
vi kan si at den andre industrielle revolusjonen ble skapt av henholdsvis internasjonale og nasjonale prosseser.

# data[].attributes.body
Sentralt sto fokuset om å bygge ut industrien, staten kom inn i bildet for å være med på å skape en økonomisk vekst slik britene hadde fått til. Det var viktig slik at man sto bedre rustet ved en eventuell ny krig.

# data[].attributes.body
Teknologisk utvikling. Biler og fly er de nye oppfinnelsene. Bruk av kjent teknologi og kunnskap til å utvikle nye oppfinnelser. Bedrifter eier alle ledd i produksjonen, som heter vertikal integrering. Ideen bak dette er kontrollert produksjon og gir bedrifter muligheter til å vokse til ekstreme størrelser. Dette er et av hovedskillene mellom 2. og 3. industrielle revolusjon, hvor den vertikale spesialiseringen trer fram i en senere tid.

# data[].attributes.body
Årsakene til den 2. industrielle revolusjonen var mange, men blant de viktigste var tilgang på teknologi, markeder og arbeidskraft. Det hadde blitt mye enklere å effektivisere produksjonen, og ikke minst sto tilgang på ny industriell kunnskap sentralt. De gunstige politiske forholdene og et investeringsvillig borgerskap førte til en grunnleggende omforming av samfunnslivet. Storbredriften vokste frem, særlig i USA. Frikonkurranse mellom mange bedrifter, altså det vi kaller "den usynlige hånd" ble erstattet med den "synlige hånd". Økonomien ble med dette i større grad styrt av bedriftenes egne interesser, fremfor at markedskreftene fikk operere fritt.

# data[].attributes.body
Pga markedsliberaliseringen fra 1. industrielle rev. førte til økt etterspørsel på goder. Dette gjorde bl annet at overklassen begynte å invistere i bedrifter og produksjon.
Pga økt etterspørsel og økt økonomi fikk også bedrifter muligheten til å standardisere produksjonen som igjen førte til masseproduksjon - Ford med samlebond.
Presidenten i USA etter 1. verdenskrig grep inn og skapge tusenvis av arbeidsplasser ve hjelp av jernbaneproduksjon.

# data[].attributes.headline
Etter 1 rev. med industrialisering av bedrifter, bygger 2 rev på og maksimere bedriftene. Vi fikk store bedrifter eks Ford, som samlebånd, masseproduksjon. Vitenskapsbasert innovasjon. Det ble økt og forbedret transport og kommunikasjon. Det ble til en skala økonomi. Vi har horisontal integrering og vertikal integrering.  Kort oppsummert kan vi si at det var store selskaper, ett kontrollert marked og en synlig hånd som  kom fra Alfred D. Chandler.   

# data[].attributes.subject
Etter 1 rev. med industrialisering av bedrifter, bygger 2 rev på og maksimere bedriftene. Vi fikk store bedrifter eks Ford, som samlebånd, masseproduksjon. Vitenskapsbasert innovasjon. Det ble økt og forbedret transport og kommunikasjon. Det ble til en skala økonomi. Vi har horisontal integrering og vertikal integrering.  Kort oppsummert kan vi si at det var store selskaper, ett kontrollert marked og en synlig hånd som  kom fra Alfred D. Chandler.   

# data[].attributes.body
Den 2. industrielle revolusjonen varte omtrent fra 1870-1970. Under den 1. industrielle revolusjonen var markedet mer segmentert grunnet klassedelt samfunn. Grunnen til den andre industrielle revolusjonen var at folk hadde mer økonomi, klasseskillet ble mindre. Dette førte til alt alle ville ha det samme og ting ble masseprodusert. Det ble en organisert kapitalisme med forhandlingsøkonomi i fokus, isteden for markedsøkonomien vi tidligere var vant til. Etter den store økonomiske krisen etter krigen, gjorde arbeiderne et oppgjør. Dette førte til at de ansatte fikk avtaler der de var lovet rettigheter, og staten la til rette for markedet. På denne måten ble økonomien mer stabil og vokste enormt på slutten av den 2. industrielle revolusjonen.

# data[].attributes.body
Staten begynner å legge til fette for økonomien.

# data[].attributes.body
troen på det frie marked faller, og vi får en forhandlingsøkonomi. Økonomien var ustabil, med økonomisk krise som inntraff i 1872. Det var mer effektiv produksjon slik at kundene ble tilfredstilt, og dekket etterspørsel i marked. Gjorde at man kunne senke priser på varer. Større bedrifter, med vertikal integrasjon, som gjorde at eiere av forretning på den tiden ville ha kontroll over hele verdikjeden.

# data[].attributes.body
Behov om billigere og større produksjon. Businessmodellen endret seg for flere store selskaper, pga igeret etter å tjene mer penger

# data[].attributes.body
Den internasjonale økonomien vokste, og bedriften hadde fikk en større betydning enn før, det ble økt varebytte, økt generell handel og større aktører som var sultne på kapital og investering. Dette førte til at fabrikkene ble utvidet, fra det som tidligere hadde kanskje 100 ansatte, til flere tusen. Dette medførte spesialisering og samlebånd-produksjon. Et godt eksempel er Ford, som i den tidlige fasen, produserte noen få biler om dagen, til etter hvert flere tusen. Arbeiderne ble spesialisert innenfor områdene de var på, og fikk produksjonen til å gå mye raskere, som førte til masseproduksjon, og redusert kostnad på enheter.  Det. Le økt konkurranse som førte til at selskaper gikk sammen, samt nye eksport muligheter

# data[].attributes.body
Europa var i ruiner og en økonomisk krise etter første verdenskrig, mens USA førte an siden de ikke hadde hatt krig på eget land. Kom store selskaper med tusenvis av ansatte og ble effektivisert ved oppfinnelsen av samlebåndet. Ble en spesialisering innenfor et område for de ansatte og ble mer effektivt og billigere. Noe nytt var at arbeiderne fikk bedre lønn og bedre arbeidstimer, og ble potensielle kunder av produktet. Ble et regulert arbeidslov. Ble en stabilisert konsums- og produksjonsnivå i USA som gjorde det lettere for produksjonen i USA.
Kom ogilopolistisk konkurranse, består av et begrenset antall bedrifter, men effektiviteten for bedriften var så stor at de kan prise produktene sine under det som ville vært under en konkurransesituasjon med mindre bedrifter. Lederens "synlige hånd" erstattet markedets usynlige hånd.

# data[].attributes.headline
Det var ustabil økonomi, dårlige arbeidsplasser og politisk uro. Dette førte til at det var nødvendig med en endring.

# data[].attributes.subject
Det var ustabil økonomi, dårlige arbeidsplasser og politisk uro. Dette førte til at det var nødvendig med en endring.

# data[].attributes.body
Alfred chandlers synlige hånd

# data[].attributes.body
Som følge av første verdenskrig ble det en krigsøkonomi med inflasjon og opprør blant befolkningen.

# data[].attributes.body
Starten på den andre industrielle revolusjon så var det store klasseskiller som førte til sosiale, politiske og økonomiske uroligheter. De lavere klassene tok ett sosialt oppgjør som deretter førte til mer regulering. Staten tok tak i dette og da fikk noe det som kalles for forhandlingsøkonomi, hvor bedrifter blant annet fikk betale mindre skatt mot at de hjelper med å bygge opp skole og flere arbeidsplasser

# data[].attributes.headline
Stor bedriftene ble født. Det kom tusenvis av arbeidsplasser og mange ulike produkter.Ble et stort gjennombrudd i den internasjonale økonomien. Det skapte økonomisk vekst og større markeder. Dette økte også konkurranse i internasjonalt marked

# data[].attributes.subject
Stor bedriftene ble født. Det kom tusenvis av arbeidsplasser og mange ulike produkter.Ble et stort gjennombrudd i den internasjonale økonomien. Det skapte økonomisk vekst og større markeder. Dette økte også konkurranse i internasjonalt marked

# data[].attributes.body
De viktigste årsakene til den andre industrielle revolusjon er at troen på det frie markedet faller og det er store uroligheter politisk og økonomisk, samtidig som det skjer en globalisering og det blir større varehandel mellom land. Bedriftene standardiserer produksjonen og staten tar grep.

# data[].attributes.body
Nye oppfinnelser som elektrisitet og samlebånd var sentralt. Lederen fikk økt betydning i bedriften og hadde nå mer kunnskap enn den opprinnelige fabrikkeieren.

# data[].attributes.body
Arbeidskraften ble en vare. Man begynte å selge arbeidkraft framfor å bytte varer.

# data[].attributes.body
Etter andre verdenskrig slet mange land med etter skadene av krigen. USA der i mot hadde ikke krig på amerikansk jord, noe som gjorde at de kunne utvikle seg uten avbrytelser. USA tok over føringen. De begynte og masseprodusere. Ford for eksempel, det var ikke bilen som var den store oppfinnelsen, men måten de produserte dem på.

# data[].attributes.headline
Ny teknologi og nye produkter som papir, stål og aluminium. Elektrisitet og forbrenningsmotorer erstattet dampkraft. I store trekk ble den skapt av både nasjonale og internasjonale prosesser. Internasjonal økonomi, økt varebytte skapte store markeder men også økt konkurranse. USA førende, fordi Europa var preget av kriser etter 1.verdenskrig

# data[].attributes.subject
Ny teknologi og nye produkter som papir, stål og aluminium. Elektrisitet og forbrenningsmotorer erstattet dampkraft. I store trekk ble den skapt av både nasjonale og internasjonale prosesser. Internasjonal økonomi, økt varebytte skapte store markeder men også økt konkurranse. USA førende, fordi Europa var preget av kriser etter 1.verdenskrig

# data[].attributes.headline
Den globale økonomien bygger på markedsøkonomien

# data[].attributes.subject
Den globale økonomien bygger på markedsøkonomien

# data[].attributes.body
Standardisert produksjon, grunnet etterspørsel.

# data[].attributes.body
Det frie markedet blir mye mer rettet mot et kontrollert marked der det ikke er like mye frihet. på denne tiden var det ikke lenger de små bedriftene som befant seg, men mer av de større selskapene med flere ansatte.

# data[].attributes.body
Kom inn i en økonomisk krise, var store forskjeller mellom mennesker noe som gjorde at det ble et sosial opprør.

# data[].attributes.body
I Den andre industrielle revolusjonen ble industrialiseringen gjort på et mye bredere grunnlag enn tidligere. Mange av produktene  vi forbinder med industrisamfunnet kom i denne epoken.

Englands industriell revolusjon altså bærekraftig økonomisk vekst gjorde inntrykk på andre land  og spredde seg.

Produksjon alle mer vitenskapsbasert, nye råvarer og energiformer.

A. Smith sin usynelig hånd (fri konkurranse mellom mange bedrifter) ble erstattet med Alfred Chandlers "synlig hånd" Dvs. Bedrifter ble styrt av egeninteresser.

# data[].attributes.body
Større produksjon, stor økonomisk vekst, samlebånd

# data[].attributes.body
produksjon ble mer vitenskaps basert

# data[].attributes.headline
Årsak til den 2. industrielle revolusjon 

# data[].attributes.subject
Årsak til den 2. industrielle revolusjon 

# data[].attributes.body
Troen på det frie markedet faller pga. børskrakk og ustabil økonomisk vekst. Blir større og større forskjellen mellom kapitalistene og arbeider klassen. Mer fokus på USA og den amerikanske storbedriften. Og ifølge Marx «fremmedgjøring» av arbeideren og hans produkt.

# data[].attributes.body
Større konkurranse på tvers av grenser og utveksling av erfaringer

# data[].attributes.headline
flertallet av befolkningen overføres fra landbruk til byer og industrien 

# data[].attributes.subject
flertallet av befolkningen overføres fra landbruk til byer og industrien 

# data[].attributes.body
i andre instrielle revolujson omkom det et mer organisert kapitalisme, hvor større bedrifter ble etablert, globaliseringen falt ned, handels økonomien, staten begynner å legge rette for folket

# data[].attributes.body
Ny forbedret teknologi

# data[].attributes.headline
Vi fikk et mer moderne bankvesen som ble viktig når man skulle modernisere landenes næringsliv. Når formålet til banken endret seg til å reise landets nasjonaløkonomi og ikke bare tjene penger, kunne man nå låne penger av banken og kunne derfor starte opp enda flere industrier og bedrifter. Dette førte til at man kunne bygge større og mer moderne industribedrifter enn de man kunne finne i Storbritannia. 

# data[].attributes.subject
Vi fikk et mer moderne bankvesen som ble viktig når man skulle modernisere landenes næringsliv. Når formålet til banken endret seg til å reise landets nasjonaløkonomi og ikke bare tjene penger, kunne man nå låne penger av banken og kunne derfor starte opp enda flere industrier og bedrifter. Dette førte til at man kunne bygge større og mer moderne industribedrifter enn de man kunne finne i Storbritannia. 

# data[].attributes.headline
Man kan si at den andre industrielle revolusjonen ble skapt av henholdsvis den internasjonale og nasjonale prosesser. Den internasjonale økonomien, det økte varebyttet, skapte store markeder og økonomisk vekst. USA og Tyskland ble større og rikere enn Storbritannia dette fordi de hadde et annet teknologigrunnlag. De lagde nye varer/produkter mest Storbritannia var i en grad bunnet til den tradisjonelle som i sin tid skapte den industrielle revolusjonen. De Britiske bedriftene var gjennomgående mindre enn de amerikanske og tyske. Men det er viktig å vite at de britiske bedriftene også var i stor utvikling i den andre industrielle revolusjonen. Britene gikk fra å være det rikeste landet i verden til det tredje rikeste.   

# data[].attributes.subject
Man kan si at den andre industrielle revolusjonen ble skapt av henholdsvis den internasjonale og nasjonale prosesser. Den internasjonale økonomien, det økte varebyttet, skapte store markeder og økonomisk vekst. USA og Tyskland ble større og rikere enn Storbritannia dette fordi de hadde et annet teknologigrunnlag. De lagde nye varer/produkter mest Storbritannia var i en grad bunnet til den tradisjonelle som i sin tid skapte den industrielle revolusjonen. De Britiske bedriftene var gjennomgående mindre enn de amerikanske og tyske. Men det er viktig å vite at de britiske bedriftene også var i stor utvikling i den andre industrielle revolusjonen. Britene gikk fra å være det rikeste landet i verden til det tredje rikeste.   

# data[].attributes.body
Masseproduksjon og spesialisering

# data[].attributes.headline
Det ble tatt i bruk nye råvarer og energiformer, og produksjonen ble mer vitenskapsbasert.

# data[].attributes.subject
Det ble tatt i bruk nye råvarer og energiformer, og produksjonen ble mer vitenskapsbasert.

# data[].attributes.body
Økonomisk vekst og store bedriftsorganisasjoner.

# data[].attributes.headline
tunge investeringer i de 3 m'er. Manufacturing- (masse)produksjon. Marketing- markedsføring. Managing- ledelsen

# data[].attributes.subject
tunge investeringer i de 3 m'er. Manufacturing- (masse)produksjon. Marketing- markedsføring. Managing- ledelsen

# data[].attributes.body
man klarte å ta i bruk elektrisitet i fabrikker og i samfunnet -> nye produkter

# data[].attributes.headline
Vitenskapens rolle i industrien og bedrifter øker

# data[].attributes.subject
Vitenskapens rolle i industrien og bedrifter øker

# data[].attributes.headline
Om alle produserer det de er best på får vi en handel på tvers av verden

# data[].attributes.subject
Om alle produserer det de er best på får vi en handel på tvers av verden

# data[].attributes.body
Ustabil økonomi og klasseforskjell

# data[].attributes.headline
masseproduksjon av varer, ofte gjennom samlebånd, land går gjennom store endringer mot et moderne samfunn

# data[].attributes.subject
masseproduksjon av varer, ofte gjennom samlebånd, land går gjennom store endringer mot et moderne samfunn

# data[].attributes.body
2. industrielle revolusjon 1870-1970. Er en periode som opplevde en stor gobaliseringsperiode. Dette gjorde økonomien mere balansert. Denne perioden hadde også enorm økonomisk vekst. Den synlige hånd.

# data[].attributes.headline
Årsak til den andre indistruelle revolusjon

# data[].attributes.subject
Årsak til den andre indistruelle revolusjon

# data[].attributes.body
Elektrisitet

# data[].attributes.body
Den internasjonale økonomien

# data[].attributes.body
Mindre tro på frihandelen

# data[].attributes.body
En viktig årsak handler om hvordan bankvesenet endret seg, mange land ønsket å ta igjen forspranget Storbritannia fikk under den første industrielle revolusjonen. Det som nå da skjedde var at bankvesenet endret seg fra å kun skulle tjene penger, til å låne ut penger til bedrifter som kunne drive den økonomiske veksten i landet fremover.

# data[].attributes.body
Industrialisering på et bredere grunnlag

# data[].attributes.body
komparativ fordeler → alle produserer det de er best på, feks: frankrike produserer vin, og Norge handler det som en importvare

# data[].attributes.headline
produksjonen og økonomien økte.  for eksempel Ford sin nye masseproduksjon

# data[].attributes.subject
produksjonen og økonomien økte.  for eksempel Ford sin nye masseproduksjon

# data[].attributes.body
Andre indu. Revolusjon

1870-1970 - 1870-1935/1935-1970

Krise 1872

Rosevelts new deal 1933

LO 1935-arbeidsgivers grunnlov

Oppbygging av velferdsstaten

Enorm inflasjon

Arbeidsledighet

Mindre klassedelt samfunn

Nye borgere som lå likt i forbruk

Produksjon blir standarisert

Vil ha samme varene

# data[].attributes.headline
Stor globaliseringsbølge og masseprodusering 

# data[].attributes.subject
Stor globaliseringsbølge og masseprodusering 

# data[].attributes.headline
Gjør rede for de viktigste årsakene til den 2. industrielle revolusjon?

# data[].attributes.subject
Gjør rede for de viktigste årsakene til den 2. industrielle revolusjon?

# data[].attributes.body
Det ble mer åpenbart at Skala økonomi og stordriftsfordeler ga større økonomisk vekst, og derfor ble big business mer relevant. Flere stater ble inspirert av Storbritannia under den første revolusjon, da de fikk en stor økonomisk vekst. Disse store bedriftene krevde tunge økonomiske investeringer i både forskning og utvikling, derfor ble fusjoneringer mer vanlig. Dette førte også til at det var mange flere aksjonærer i ett og samme selskap, dette førte til at bedriftene ble for store for eierne å styre. De største kjennetegnene til den andre industrielle revolusjon var: store selskaper, kontrollerte markeder, og synlig hånd. Reguleringer i arbeidslivet (Forhandlingsøkonomi).

# data[].attributes.body
slutt på mange små bedrifter, heller fokus på få og store bedrifter hvor arbeidere spesialiserer seg

# data[].attributes.body
politisk uro, markedet endret seg, arbeiderne jobbet døgnet rundt, behov for mer regulering i markedet med hjelp av staten

# data[].attributes.body
de viktigste årsakene til den 2. industrielle revolusjonen er at velferdsstaten begynte å bygge seg opp. det oppsto store sosiale oppgjør i befolkningen, noe som førte til at nasjoner måtte utvikle seg videre